166 
straaler lader jeg imidlertid ud af betragtning. Dels forekommer saa- 
danne straaler neppe 1 naturen, spiller derfor hellerikke nogen rolle 
som biologiske agentier, og dels er de faa forsøg, der foreligger, lidet 
oplysende. For de Hertz'ske straalers vedkommende er det tvivl- 
somt, hvorvidt ikke de virkninger, som er iagttagne, skyldes de elek- 
triske udladninger, hvormed man fremkalder dem, og hvis fysiologiske 
virkninger er vel kjendte. Og hvad Røntgens straaler angaar, saa 
skal man nok engang imellem, naar de har virket længe, kunne faa 
blæredannelse paa det sted af huden, som har været udsat for dem. 
Men forøvrigt har man ikke iagttaget biologiske virkninger, som kunde 
tilskrives dem. 
Jeg indskrænker mig derfor til at omtale de biologiske virkninger 
af de straaler, som findes i sollyset, og som, naar de brydes i et 
prisme, fremkalder et spektrum bestaaende af den bekjendte række- 
følge af farver: rødt, orange, gult, grønt, blaat, indigo, violet samt de 
ultrarøde og ultraviolette endepartier. 
Vi ved, at solstraalerne eller ialfald en del af dem udøver sterke 
virkninger paa planterne. Deres tilstedeværelse er en nødvendig 
betingelse for planternes ernæring. De influerer ogsaa paa plan- 
ternes vekst og bevægelser. De samme virkninger af lyset har 
man nu søgt og fundet ogsaa i dyreriget. Man har hos høiere 
og lavere dyr paavist bevægelser, som var afhængige af lyset, dets 
retning og styrke. Disse bevægelser har man ligesom de tilsva- 
rende bevægelser hos planterne kaldt heliotropiske bevægelser.) 
Desuden har man paavist, at lyset virker paa udviklingen og veksten 
af visse dyr, paa dannelsen at farvestoffer i deres hud og paa visse 
bevægelser af disse farvestoffer. Noget tvivlsommere har det været, 
hvorvidt lyset har nogen indflydelse paa stofvekselen hos dyrene, 
ialfald hos fuldt udviklede dyr. Men ogsaa det synes efter de seneste 
undersøgelser utvivlsomt. Merkeligst er dog de overordentlig energiske 
virkninger, som de ultraviolette straaler i sollyset og det elektriske 
buelys udøver paa huden hos mennesker og dyr, virkninger som: til- 
1) Undertiden vindiceres denne benævnelse for bevægelser fremkaldte af 
lyset hos fastsiddende dyr i modsætning til de heliotaktiske bevægelser 
hos frit bevægelige dyr. Men da disse betegnelser ikke synes at have vundet 
almindelig borgerret i den videnskabelige terminologi, foretrækker jeg det almin- 
deligst brugte ord heliotropi om begge slags bevægelser. 
