174 
paa bugen. Vi ved, at menneskene i de tropiske egne af jorden er 
sterkt farvede, mens de i de nordligere egne er lidet farvede, og at 
den pigmentering af huden, som beboerne af de tempererede og kol- 
dere zoner faar om sommeren, afbleges igjen om vinteren. Vi ser det 
samme dgjentage sig i udpræget grad i de arktiske egnes dyreliv, 
hvorledes mange dyr om sommeren er farvede, om vinteren hvide. 
Det synes utvivlsomt, at lyset i alle disse nævnte tilfælde 
spiller en rolle som aarsagsmoment ved pigmentdannelsen, om det 
maaske end ikke er den eneste medvirkende faktor. Sikkert er det 
ialfald, at det bevirker pigmentdannelse hos mennesker. 
Man troede før, at denne skyldtes solens varmestraaler. Nyere 
undersøgelser har imidlertid, som det synes, tilfulde godtgjort, at den 
skyldes de violette og ultraviolette straaler. De forsøg, som viser 
dette, tager sit udgangspunkt i en række iagttagelser fra den medi- 
einske og industrielle verden!) Det er saaledes en erfaring, som kan 
forfølges lige til middelalderen, at hos koppepatienter, som behandles 
i mørke eller med udelukkelse af alt andet lys end rødt lys, forløber 
sygdommen langt lettere end hos patienter, som behamdles i dagslys. 
Kopperne efterlader blandt andet ikke ar. Denne erfaring var længe 
glemt og blev først dragen frem igjen 1 sidste halvdel af dette aar- 
hundrede af engelske læger. Her i Norge blev koppebehandling med 
rødt lys forsøgt med godt resultat i 1893 af lægerne Lindholm og 
Svendsen i Bergen. Senere er det optaget i Danmark af dr. 
Finsen. 
Qgsaa paa sygdomme, som udelukkende har sit sæde i huden, 
navnlig saadanne, som er forbundne med pigmentdannelse, skal efter 
fremragende hudpatologers iagttagelse lyset have en virksom ind- 
flydelse, baade paa deres opstaaen og forløb. Bedst kjendt er lysets 
evne til at fremkalde solbrændthed — solerythem, erythema solare — 
paa de hudpartier, som om sommeren er udsat for sterkt sollys. 
Enkelte mennesker har endog en saa ømfindtlig hud, at selv et par 
minutters ophold i solen fremkalder sterk hudbetændelse.  Saadanne 
mennesker maa ved røde slør beskytte sig mod lysets skadelige 
indflydelse. Hos kjør og faar optræder undertiden ved fodring med 
boghvede et udslet af blærer paa huden, men kun paa de dele af 
huden, som ikke er farvede og kun, naar huden udsættes for sollys. 
1) Anført her efter: Finsen: Om Lysets Indvirkninger paa Huden. 
Hospitalstidende. 1893. 
