182 
Endelig er myrens ben og følere saaledes fortøiede i væven, at 
næsten enhver bevægelse af disse organer er umuliggjort; og først nu 
vover vor edderkop at nærme sig sit offer saa meget, at den kan faa 
bibringe det nogle bid i bagbenene eller følerne. 
Til at gjennembide myrernes temmelig haarde chitinskelet') er 
kjæverne hos vor theridium særlig skikket. Thi foruden at de er 
sterke og overordentlig fint tilspidsede, findes der langs deres indre 
rande en række skarpe sagtænder (se fig. 30), der i høi grad bidrager 
til at lette deres indtrængen, idet de virker som en sag. I kjævernes 
ydre ende udmunder giftapparatet i en gjennem kjævekloen løbende 
giftkanal, hvis aabning ligger paa oversiden lige over spidsen, og 
gjennem denne sprøites samtidig med bidet gift ind i saaret. 
Fig. 30. 
Edderkoppenes gift ligner i sin kemiske sammensætning nok saa 
meget slangegiften og virker ogsaa paa samme maade. Hos vor. 
theridium virker den langsomt, men dog sikkert dræbende. 
Umiddelbart efter udførelsen af bidene trækker den sig tilbage 
for at afvente virkningen. Myrens bevægelser bliver lidt efter lidt 
mindre livlige og ophører omsider ganske, samtidig med at der ind- 
finder sig krampe, hvorved benene og baglivet krummer sig sterkt. 
Først efter at de sidste krampetrækninger er forbi, vover edder- 
koppen 'sig hen til sit bytte for at suge det ud. 
Er tilgangen paa næring rigelig, udsuges ikke byttet med det 
samme, men skaffes dog for det meste temmelig snart bort fra væven 
1) Chitin kaldes det stof, der giver huden hos insekter og edderkopper dens 
fasthed. 
