184 
Lidt om søskjælv.> 
Søskjælv er et fænomen, som ikke paa langt nær er saa kjendt 
og saa indgaaende studeret, som de rystelser, det faste land er udsat 
for. Det er dog et langt hyppigere fænomen, end man tror, men iagt- 
tagelserne er dels meget spredte, og dels har de som oftest ikke de 
følger, som et jordskjælv kan have, hvorfor de gjerne bliver mindre 
paaagtet. 
Man har i det hele omtrent 400 lagttagelser af søskjælv. Disse 
er gjorte paa skibe af alle nationer, dels paa dybere og dels paa 
grundere vand, men for største delen paa det aabne ocean. 
Kun i de sjeldneste tilfælde var det muligt for iagttagerne at 
fastslaa den retning, stødet havde, og i mange tilfælde var opfattelsen 
heraf saa usikker, at folk, som opholdt sig agter i skibet syntes, at 
stødet kom forfra, mens iagttagere i bougen troede, at det kom bag- 
fra. Med hensyn til intensiteten af stødene saa er angivelserne langt 
mere overensstemmende, og den ensartede maade, hvorpaa søfolkene 
pleier at angive stødets styrke, tillader os at opstille en intensitetsskala 
paa lignende maade, som det forlængst er skeet med jordskjælv. Denne 
intensitetsskala indeholder ligesom den Rossi-Forelske jordskjælvsskala 
10 grader, men de falder dog ikke ganske sammen, da de to første 
grader i jordskjælvsskalaen betegner saa svage rystelser, at de ved 
rystelser paa søen overhovedet ikke lader sig lagttage. 
Denne 10-delelige skala er følgende: 
I. Ganske svag sittren eller støi ikke ulig den, som en line frem- 
kalder, naar den løber overbord, for det meste kun hørbar under dæk 
og ikke merkbar for alle, men kun for dem, der befinder sig i en for 
lagttagelse særdeles gunstig situation. 
II. Svag sittren, en usædvanlig fremmed skjælven i skibet, skikket 
til at vække det sovende mandskab og isærdeleshed merkbar for dem, 
som befinder sig under dæk. 
III. Sittren i hele skibet, vækkende forestillingen om store fade, 
der rulles over dækket. 
IV. Maadelig sterk rystelse, der ligner den, som foraarsages af 
ankerkjættingen, naar den hurtig løber ud paa dybt vand. 
1) Af K. K. i , Prometheus*. 
