187 
Endnu et andet, ganske vist isoleret staaende fænomen, lagttog 
kaptein Armstrong fra skibet ,Alps*. Han skriver: ,klokken 
7 om morgenen følte vi ved sydkysten af Cuba stødet af et under- 
søisk jordskjælv, der varede omtrent 45 sekunder og bragte skibet til 
at ryste fra for til agter. 7 sømil derfra mod NO til N sporedes et 
andet stød, der varede omtrent 7 sekunder. Klokken 10 minuter 
over 8, 13 sømil fra det første sted føltes 3 stød, hvoraf hvert varede 
omtrent ?/3 sekund og fulgte hverandre med et mellemrum af omtrent 
I sekund. 35 minuter senere kom endnu en mindre heftig rystelse 
af omtrent 2 sekunders varighed. Søen var ganske glat. Da det 
første stød føltes, syntes havet i omtrent 3 sekunder at løfte sig med 
hele sin masse uden den ringeste bevægelse forøvrig; derpaa var 
søen igjen ganske glat som før.* 
Talrige iagttagelser stemmer overens deri, at havet forholder sig 
fuldkommen ens, enten der er grundt eller dybt. Ved de sterkeste 
jordskjælv har søen i nærheden af kysten eller endog i havene holdt 
sig fuldkommen roligt. I andre tilfælde sees nøiagtig den samme 
uregelmæssige bølgebevægelse, som ovenfor nøiere er omtalt. Eksem- 
pelvis kan nævnes, at under jordskjælvet i Pisko i Peru den 10de 
februar 1716 blev skibene i havnen rystet saa voldsomt, at det saa 
ud, som de vilde gaa itu. Kanonerne sprang af lavetterne, masterne 
sønderrev takkelagen, men havet forblev roligt, vandet løftede sig ikke, 
og vinden var omtrent ikke merkbar. I andre tilfælde derimod kom- 
mer det grunde vand i havnen og ved kysterne i en usædvanlig be- 
vægelse. Under det skrækkelige jordskjælv, som den 3lte august 
1886 lagde Charleston i ruiner, befandt et lidet selskab sig i en 
baad omtrent l/; sømil fra kysten. Pludselig føltes det, som om 
baadens kjøl grebes af en kraftig haand og heftigt rystedes frem og 
tilbage fra side til side. OQgsaa et dampskib, som paa samme tid laa 
meget længere fra kysten, meldte, at søen pludselig var kommet i 
sterkt oprør. 
Et ganske merkeligt fænomen bliver ofte iagttaget paa havets 
overflade under søskjælv. Man ser smaa eiendommelige vandstraaler, 
der meddeler havet udseendet af kogende vand. Under det jordskjælv, 
der den 29de juni 1880 rystede Smyrna, kunde man fra strandmurene 
se, hvorledes vandet hævedes og kom i en slags boblende bevægelse, 
saaledes at vandet vippede op og ned, uden at der opstod nogen frem- 
adskridende bevægelse. Saadanne fænomener er imidlertid altid kun 
