192 
dette, ved en nationalbelønning animerede begge opfindere til at bringe 
deres opfindelse frem for offentligheden. 
Ikke lang tid efter forsøgte Arago, direktøren for observatoriet 
i Paris, at tage et daguerretypi af maanen, men det lykkedes imidlertid 
ikke at opnaa tydelige enkeltheder. Men allerede i aaret 1840 var 
den amerikanske professor I. Draper heldigere, idet han med tyve 
minutters eksposition fremstillede et ret tydeligt billede af vor satellit. 
Et fotografi af solen, taget med en sekstiendedels sekunds ekspositions- 
tid af Fizeau og Foucault den 2den april 1845 er et andet af 
de første heldige fotografiske forsøg. Lysintensitetens aftagen imod 
kantan fremtræder tydeligt paa dette daguerretypi; det samme er til- 
fældet med to solpletter. Aar 1849 foreslog Faye fotografiens an- 
vendelse ved observationer af Venus's passage over solskiven. I 
Königsberg lykkedes det Berkowski at tage et daguerretypi af 
solformørkelsen den 928de juli 1851. Spor af den saakaldte korone 
samt af protuberanserne skal for første gang være blevne iagttagne 
paa dette totografi. De i Europa foretagne forsøg skulde imidlertid 
snart aftage, og særlig i Frankrige synes man ikke at have bevaret 
de første forhaabninger om en lysende fremtid for astrofotografien. 
Herefter er det i Amerika, at eksperimenterne fortsættes. Her 
er det professor William Cranch Bond ved Havard OCollege- 
observatoriet i Cambridge — værdig til ihukommelse blandt andet for 
at have indført den elektriske registreringsmethode ved passageobser- 
vationer — at det 1850 lykkedes at tage det første daguerretypi af 
en fiksstjerne, nemlig Vega. OQgsaa stjernen m i tvillingernes stjerne- 
billede blev fotograferet, mens polarstjernen — af anden størrelse — 
endnu ikke formaaede at gjøre noget indtryk paa den præparerede 
sølvplade. 
Ved denne tid var det, at Le Gray opdagede og indførte 1 
fotografien den saakaldte kollodiummethode, anvendelsen af 
glasplader, overtrukne med en hinde af præpareret kollodium, som 
sensibiliseres ved en opløsning af det for lyset følsomme sølvnitrat. 
Denne fremgangsmaade byder blandt andet den væsentlige fordel at være 
billigere end daguerretypiet paa præpareret sølvplade. G.P. Bond, 
en søn af W, C., Bond i Cambridge og hans efterfølger som direktør 
for det derværende observatorium, gjenoptog med anvendelsen af kol- 
lodiumplader faderens astrofotografiske eksperimenter. Det lykkedes 
ham saaledes at fotografere stjerner af sjette størrelse, og stjerner af 
