238 
synligt, at den fremadskridende videnskab vil tvinges til endnu større 
udvidelser, hvis denne lov skal bestaa. 
Det er ikke saa godt med faa ord at forklare, hvad energi egent- 
lig er for noget. Man siger, at et legeme eller et system af legemer 
er i besiddelse af energi, naar det har evne til at udføre arbeide med 
ydre kræfter. Man har to hovedformer af energi, nemlig kinetisk 
energi, ogsaa kaldet bevægelsesenergi eller levende kraft og potentiel 
energi. Den kinetiske energi betinges af, at legemet er i bevægelse. 
En kanonkugle i fart besidder kinetisk energi eller levende kraft, den 
kan nemlig udføre et arbeide med de kræfter, som modstaaende hin- 
dringer byder den. Dette er den simpleste form for kinetisk energi. 
Man antager, at et legemes varmetilstand betinges af, at dets mole- 
kyler er i svingende bevægelse. Varme er derfor ogsaa en form af 
kinetisk energi. 
Endvidere er lys, elektricitet, magnetisme o. s. v. allesammen for- 
skjellige tormer for energi. Den potentielle energi er noget vanske- 
ligere at forstaa. Det er den energi, der betinges af den gjensidige 
stilling af legemerne i forhold til hinanden. Et eksempel vil klar- 
gjøre, hvad herved menes. En sten falder fra taget ned paa jorden. 
Herved tiltager dens hastighed, og altsaa dens kinetiske energi, fra 
øieblik til øieblik. Denne energi havde den ikke fra begyndelsen, da 
den laa rolig paa taget. Heller ikke har den faaet den udenfra. 
Skal altsaa principet om energiens bevarelse bestaa, saa maa stenen 
være 1 besiddelse af energien, da den laa paa taget. Man siger, at 
stenen paa taget besidder potentiel energi; idet den falder, forvandles 
altsaa den potentielle energi til kinetisk. Denne energi betinges altsaa 
af stenens plads i en vis høide over jordens overflade. Naar stenen 
naar jorden, saa forsvinder tilsyneladende dens kinetiske energi, men 
istedetfor udvikles der varme, der, som vi har seet, er en anden form 
for kinetisk energi. En portion krudt er endvidere ogsaa i besiddelse 
af potentiel energi o.s.v. 
Ligesom stoffet eller materien kan bevæge sig gjennem rummet 
fra et sted til et andet, saa strømmer ogsaa energien fra materie til 
materie. Altid er imidlertid energien bundet til stoffet. Energi uden 
stof er en modsigelse, medens stof uden energi, d. v. s. i absolut ro, 
uden spor af varme, meget vel kan tænkes. Nu lærer erfaringen os, 
at energi i form af lys og varme kommer til os fra solen og fiks- 
eg 
