240 
legemer i rummet. Jorden har, som bekjendt, to bevægelser, den dag- 
lige bevægelse om aksen og det aarlige omløb om solen. Vi skal 
søge at udtrykke jordens kinetiske energi i tal. 
Hvad energien i akseomdreiningen angaar, saa er den lidt vanske- 
lig at finde. Vistnok kjender man med den yderste nøilagtighed vin- 
kelhastigheden, da jorden dreier sig en gang rundt i 24 timer. 
Endvidere kjender vi jordens form og volum samt dens specifike 
vegt, der ikke kan være meget forskjellig fra 5.5, d.v.s. jorden veier 
5l/9 gange saa meget som en lige stor kugle af vand. Men dette er 
endnu ikke tilstrækkeligt. Man maa ogsaa vide, hvorledes masserne 
er fordelt i jordens indre. Herom ved vi kun to ting, nemlig tor det 
første, at egenvegten af de yderste jorllag er omtrent 2.5, og at den 
maa vokse, eftersom vi kommer dybere ned, men efter hvilken lov den 
vokser, er os fuldkommen ubekjendt. Regner man imidlertid med egen- 
vegten 2.5 og samme tæthed overalt i jorden, saa maa vi faa for lidet,. 
og regner man med en egenvegt af 5.5 overalt i jorden, maa det. 
fundne resultat blive for stort. Resultatet kan ikke fjerne sig saa. 
meget fra virkeligheden, hvis vi regner med egenvegten 4. Da kom- 
mer man til 16000 kvadrillioner kilogrammeter for energien i akse- 
omdreiningen. Det er ikke saa godt at gjøre sig nogen forestilling 
om, hvad dette vil sige. Regner man, at alle jordens maskiner har 
en samlet effekt af 1000 millioner hestekræfter (*/3 hestekraft pr. 
individ), hvad der visselig ikke er for lidet saa vilde energien i akse- 
omdreiningen være istand til at drive vore maskiner 21/ billioner dage. 
eller 70 000 millioner aar. 
Efter grundige undersøgelser af Laplace og andre fremragende 
forskere, forbliver denne energi uforanderlig den samme, og dog har 
disse forskere glemt at tage en kraft med i betragtningen, som be- 
standig tærer paa energien og uophørlig formindsker den. Denne kraft. 
er den friktion, som flodbølgen frembringer. Som bekjendt bevæger 
flodbølgen sig fra øst mod vest rundt jorden, og herunder opstaar da 
en vis friktion mod havbunden, men navnlig maa den virke mod jor- 
dens daglige bevægelse, idet den stanses af kontinenternes kyster. 
Vistnok fattes der næsten alle data til beregning af flodbølgens virk- 
ning, men vi vil alligevel gjøre et svagt forsøg. Regnes den samlede 
kystlængde til 100000 km. (21; gange jordens omkreds) og regner 
man pr. meter af kystlinjen 10 hestekræfters friktionsarbeide, saa vil 
