254 
Græshoppernes ,sang" og lufttemperaturen. Naar man 
om natten hører en stor mængde græshopper udføre sine sangøvelser 
paa en mark, saa vil man lægge merke til, at de eiendommelige med 
bestemte mellemrum optrædende lyd høres samtidig, at altsaa hele 
skaren nøie holder takt med hverandre. Hastigheden i tonernes række- 
følge er her merkelig nok afhængig af luftens temperatur efter hvad 
A. E. Dolbear meddeler i ,American Naturalist*. Man kan saa- 
ledes tilnærmelsesvis bestemme temperaturen efter antallet af lyd i 
minutet. Ved 159 C. fandt han, at tonernes antal var 80, ved 210 C. 
120 i minutet; saaledes at der til en forhøielse i temperaturen af en 
grad, svarer forøgelse af 6—7 toner i minutet. , Prometheus*. 
B; 
Fremstilling af kunstige diamanter. Ifølge ,Zeitschrift fur 
Elektrochemie* har Qu. Majorana anstillet en række nye forsøg 
over forvandlingen af almindeligt kul til diamanter. Som hans forsøg 
viser, kan dette opnaaes, alene ved anvendelse af sterk ophedning 
under et uhyre tryk. Det nødvendige tryk tilveiebringes paa en ret 
eiendommelig maade. Et stempel bevægede sig i en meget sterk 
eylinder, der igjen for at kunne udholde trykket var omgivet af jern- 
ringe, der sammenholdtes af bolte. Inde i cylinderen bragtes en 
krudtiadning til eksplosion, hvorved der naturligvis udøvedes et uhyre 
tryk paa stemplet. Dette bar da en liden tap af blødt jern, der 
trykkedes ned i en tilsvarende fordybning i en sterk jernplade. I 
denne fordybning var der anbragt et lidet kulstykke, der i forveien 
var bragt i heftig glødning i et elektrisk buelys. Kullet forvandledes 
herved tildels til mikroskopiske diamanter, der lod sig isolere og besad 
alle de egte diamanters egenskaber. ,, Prometheus*. 
B. 
Levedygtighed hos sterkt afkjølet frø. Horace T. Brown, 
F. Escombe og Horan har udført en del nye forsøg for at under- 
søge spirekraften hos frø, der afkjøles sterkt. Resultaterne offentlig- 
gjordes den 10de november 1897 i ,Royal Society". Trods tidligere 
forsøg af Pictet og de Candolle har der stadig været forskjel- 
lige meninger herom. De fleste forskere, der søger at forklare livets 
egentlige væsen af stedsevarende kemiske processer, antager, at der 
i hvilende frø findes en ringe aanding sted. Naar frøet afskjæres fra 
luftveksling med omgivelserne, antager de, at der foregaar en ,intra- 
molekylær aanding*, en tilpasning, der altsaa sigter til at værge livet 
mod de ydre kræfter, som søger at ødelægge det. Forsøg, som er 
anstillet at C. J. Romanes (1893) og professor Giglioli har vist, 
at frø kan overleve et 3 til 15 maaneder langt ophold i rør med 
yderst fortyndet luft med surstof, vandstof, kvælstof, kuloksyd, kul- 
syre, svovl, fosfor og arsenvandstof, æther- og kloroformdamp eller 
endog i kviksølv. Her kan der altsaa ikke være tale om noget aande- 
dræt i ordets sædvanlige betydning. Ved sterk afkjøling maa man 
dog antage, at alle kemiske processer fuldstændig ophæves. 
