255 
De omtalte forskere indesluttede forskjellige slags plantefrø i 
glasrør, der afkjøledes langsomt. I forveien var de underkastet ep 
tørringsproces, saaledes at de kun indeholdt 10—12 pet. af den 
naturlige vandgehalt. Ved hjælp af flydende luft (hvoraf de omtrent 
fik 10 liter til disposition af den bekjendte professor Dewar) holdtes 
frøet uafbrudt i 110 timer paa en temperatur af — 183-—19209 C. 
Stor omhyggelighed blev der lagt paa en meget langsom opvarmning 
efter afkjølingen; denne udstraktes over et tidsrum af 50 timer. 
De undersøgte arter var følgende: 
Byg (hordeum distichum), havre (avena sativa) — græsfamiljen. 
Græskar (cucurbita pepo), springagurk (cyclanthera explodens) — 
græskarfamiljen. 
Asparges kløver (lotus tetragonolobus), ert (pisum elatius), , bukke- 
horn frø* (trigonella foenum græeum) — erteblomstrede. 
Balsamine (impaticus balsamina) — balsaminefamiljen. 
Solblomst (helianthus annuus) — kurvblomstrede. 
Bjørneklo (heracleum villosum) — skjærmblomstrede. 
Snerle (convolvolus tricolor) — snerlefamiljen. 
Funkia (funkia sieboldiana) — lliaceæ. 
Som man ser er frøet med hensigt taget fra planteklasser med 
udskilt eller ikke udskilt næringseggehvide og med forskjellig slags 
reservemateriale (stivelse, olje eller slim). Fra hver prøve udtoges 
desuden i forveien kontroltrø. 
Efter udsaaningen viste der sig ingen forskjel i spiringen mellem 
de i forveien saa sterkt afkjølte og de ikke afkjølte frø, og man fik 
fuldstændig bekræftelse paa, hvad Pictet, de Candolle, Mac 
Henrik og andre før havde iagttaget. Saaledes er der nu bragt 
bevis for, at livet har kunnet vedligeholdes trods en næsten 5 dages 
afkjøling til —+- 180—1909, hvorved enhver kemisk virksomhed i 
protoplasmaet ophæves. 
Ganske overflødige synes de slutninger, som den engelske journal 
knytter til disse forsøg, at være, nemlig at man nu har bevist mulig- 
heden af en transport af plante- og dyrekimer gjennem det iskolde 
verdensrum ved hjælp af meteorstene. Denne hypothese, hvorved man 
har søgt at forklare livets begyndelse paa jorden er først opstillet af 
professor Eberhard Richter (1865). Den er dog aldeles ikke 
istand til paa en fyldestgjørende maade at forklare livets begyndelse. 
, Prometheus*. 
B. 
Legeringer, d. v. s. sammensmeltede blandinger af to metaller, 
har ofte andre egenskaber end begge de to enkle metaller, hvoraf de 
er dannede, og deres egenskaber ligger heller ikke mellem disses, som 
man jo egentlig skulde formode. Messing har saaledes andre egen- 
skaber end kobber og zink, det saakaldte ,Rose metal" smelter let- 
tere end noget af de metaller, hvoraf det bestaar o. s. v. Man har 
nu fundet, at en egenskab, der er fælles for alle metaller: at de ud- 
vider sig i varmen og trækker sig sammen ved afkjøling, kan bringes 
