FEB 23 1901 
Har planterne kortere vegetationstid i Nordland end 
søndenfjelds ? 
Dette spørgsmaal har, saavidt mig bekjendt, i de senere aar været 
besvaret med et ubetinget ,ja"*. Det er blevet en læresætning — 
en troessætning, som det næsten er formasteligt at ville forsøge at 
rokke ved. 
Naar jeg nu alligevel drister mig til at prikke lidt paa læresæt- 
ningens rødder, saa de kanske visner, og læren dør, saa ved jeg paa 
forhaand, at mens maaske enkelte bare vil trække paa smilebaandet 
til en saa absurd paastand, som den, der nedenfor vil blive fremsat, 
vil andre tage sagen alvorligt, og nogle vil maaske endog imødegaa den. 
Sagen har imidlertid saa stor baade videnskabelig og praktisk 
betydning, at jeg vover at optage en mulig diskussion, hvorunder det 
sande og virkelige forhold kan komme til sin ret. 
Som grund for, at planterne her nord skulde kunne udvikle sig 
i løbet af en kortere tid, end længere syd, har der væsentlig været 
anført, at dette skyldes lyset — det uafbrudte lys. Det er her, jeg 
tror, man feiler. 
Efter mine iagttagelser synes det, som om lyset har størst virk- 
ning paa farven. Græs og blade faar en mørkere grøn farve, ligesom 
ogsaa denne, ialfald hos endel planters blomster, bliver dybere, krat- 
tigere, fyldigere. Derhos tror jeg ogsaa at have iagttaget, at visse 
- planters blomster her nord er noget større end længer sydpaa. Endelig 
sees, at ikke saa faa af haveblomster-planterne her nord vokser mere 
i høiden og bliver frodigere end sydpaa, mens derimod agerbrugs- 
kulturplanterne ialmindelighed ikke naar den grad af udvikling her 
nord, som længere syd i landet; de bliver ikke saa store (høie), og 
særlig sees forskjellen paa frøet (kornet), som bliver af mindre vegt 
17 
y Naturen 
