262 
et af dem blev lagt omvendt, viste der sig ved enden af brættet den 
samme trængsel. Meget interessant blev forholdene, naar man gav 
brætterne følgende stilling (fig. 86). Dyrene gik uden vaklen over tra 
I til 2, men gik derpaa over fra 2? til 3 i modsat retning. Derpaa 
gik de ikke tilbage til 1, men gik igjen over paa nummer to, saa at 
de tilslut bevægede sig i et fuldstændigt kredsløb. 
Det ledende stof karakteriserer altsaa ogsaa retningen, det er 
polariseret!) og det paa den maade, som et videre forsøg tilkjendegav, 
at det stof, der førte dyrene til tuen, var forskjelligt fra det, som 
førte dem fra den. Det viste sig nemlig, at naar myrer, der gik fra 
tuen, bragtes paa en vei, der kun benyttedes af dyr, der var paa 
vandring til tuen, saa syntes de at være fuldstændig i vildrede. 
Bethe formoder, at dyrenes belastning staar i en vis sammenhæng 
med denne polarisation at veisporet. De belastede myrer efterlader 
et andet spor end de, som gaar ud for at søge efter næringsmidler, 
Fig. 35. 
og disse forskjellige lugtestoffer betinger ad reflektorisk vei i det ene 
tilfælde vandring mod tuen, i det andet vandring fra den. 
Alle disse iagttagelser gjælder ikke blot for myrer, der er op- 
vokset i tuen, men ligesaameget for dyr, som er udviklet udenfor sm 
tue, og som derpaa sættes paa en vei, hvor dens stammefrænder bevæger 
sig. Myrernes reaktion paa det ledende stof er altsaa ikke tillært 
men medfødt. 
Bethe kommer til den slutning, at myrernes evne til at finde vei 
ikke beror paa nogen sjælelig virksomhed, men er tvertimod en kom- 
pliceret men analyserbar refleksmekanisme. 
Til en lignende slutning førte iagttagelserne over myrernes medde- 
lelsesevne og handlinger. Heller ikke synes man at være berettiget 
til at tilskrive myrerne sjælelige egenskaber. —Physiologisk pirring 
1) Denne polarisation af et spor er forøvrig som Bethe henviser til, ikke 
uden analogier: en god jagthund, der ved hjælp af sin lugtesans finder et spor 
efter vildt, bestemmer sig efter nogen snøften i begge retninger for en retning, 
hvori da ogsaa vildtet findes. 
