270 
Mangelen paa nyttige anvendelser for tangarterne er saa meget 
merkeligere, som bestræbelserne efter at finde saadanne allerede er 
overordentlig gamle. Bonden, som pleier at betragte alle ting, der 
raadner, som gjødning, har da ogsaa forlængst gjort forsøg med tangen 
som gjødningsmiddel. Men selv om de endnu hist og her kjører 
nogle læs tang nedover sine marker, saa kan man dog idethele sige, 
at tangen i denne henseende ikke har vist sig brugbar. 
For aarhundreder tilbage har man allerede forsøgt at nyttiggjøre 
tangasken. Man mente nemlig, at den maaske besad lignende egen- 
skaber som potasken, der som bekjendt findes 1 træets aske.  Saaledes 
opstod der paa Skotlands, Normandiets og Norges kyster en eiendom- 
melig industri, som de nuværende lærebøger i kemisk teknologi med 
urette anser for saagodtsom uddød. I ethvert fald er dog fremstil- 
lingen af tangasken, kelp eller varec, som den kaldes, gaaet meget 
tilbage, og hvor den endnu drives, er det med ganske andre formaal 
for øie end tidligere. Hermed forholder det sig nemlig paa følgende 
maade : 
Det værdifulde i landplanternes aske er den kulsure kali eller 
potasken, som dette salt ofte kaldes. Det opstaar under træets for- 
brænding af de organiske syrers kaliumsalte, der indeholdes'1i plan- 
terne. I strand- og søplanterne er de organiske syrer dels bundet 
til kalk og dels til natron. I disse planters aske findes derfor kul- 
surt natron eller soda, der er et meget værdifuldt produkt. 
Derfor blev brændingen af strandplanterne og tangen en meget 
nyttig industri. Denne industri tabte imidlertid straks sin betydning, 
da den egentlige sodaindustri blomstrede op i begyndelsen at vort 
aarhundrede. Man havde nemlig fundet en methode til paa en meget 
simpel maade at fremstille soda af kogsalt, der jo i umaadelige 
mængder forekommer i naturen. Denne soda var ogsaa meget renere 
end den, som tangasken leverede, og som var sterkt forurenset med 
kalksalte, jern- og kiselsyreforbindelser.  Producenterne af kelp og 
varec saa slig derfor ruinerede men anede ikke, at tangasken atter 
meget smart skulde komme til ære og værdighed. 
I aaret 1811 undersøgte Courtois tangasken noget nærmere 
navnlig de bestanddele foruden soda, som den indeholder. Han op- 
dagede da ogsaa jod. Dette grundstof mistede i tidens løb sin 
karakter af kemisk sjeldenhed og viste sig efterhaanden brugbart til 
