BD 
«I 
«I 
og hvad enhver ved, der har gaaet i Schweiz's fjelde, bliver solen 
snart saa kraftig, at den gjør det utaaleligt at vaa med varme klæ- 
der. Vi har saaledes hos det tamme faar et eiendommeligt minde om de 
sydlige høilandes meteorologiske forhold for mange lange tider siden. 
Jeg har paapegt, at dagen for uldens ,løftnine* til en vis grad 
afhænger af føden. Man har leilighedsvis erfaret det, naar skjødes- 
løse faarehyrder ikke passer hjorden ordentlig om vaaren, men lader 
den farte om, som den finder for godt, og plyndre ageren. En saa- 
dan skjødesløshed betyder ikke blot skade paa det spirende korn og 
græs, men ogsaa baade midlertidig og vedvarende skade for hjorden. 
En pludselig forandring af diæten fra den tarvelige græstorv og 
kosten i vinterfolden til de sterke kornsorter og græs fra dyrket 
land er ikke sjelden skjæbnesvanger for dyrene. Selv om de undgaar 
fordøielsesbesværligheder, er de udsat for at der kan indtræffe andre 
følger, som kommer tilsyne i ulden. Ulden ikke blot pløfter*, men 
den skaller at i store flaker, saa dyrene bliver halvnøgne, og 
dette ødelægger selvfølgelig indtægten for hjordens eier. Mig fore- 
kommer det nu meget sandsynligt, at dette kan vise os en af de 
maader, hvorpaa naturen bestemmer tiden for fældningen af det vilde 
faars vinterklædning. Naar varmen midtsommer smelter sneen i fjel- 
dene, og fjeldvegationen paa den maade samtidig vandes og drives 
frem, da vil mufflonfaaret og dets slegtninge gjøre sig rigtig tilgode 
paa de nye græsgange. Denne forandring af diæten indvirker paa 
grund af visse fysiologiske omstændigheder paa organismen i det 
hele og specielt paa huden, og foraarsager en delvis fældning af 
ulden. Lad mig dog faa lov at gjøre opmerksom paa, at denne 
synsmaade kun er fremsat som en hypothese. 
Det var rimeligvis ulden, som først bragte faaret i fangenskab, 
og ulden er den væsentligste grund til, at vi endnu beholder det der. 
Ulden har nu en saa kraftig vekst, at den maa klippes en gang om 
aaret, forat byrden ikke skal blive faaret for tung. Forestil Dem 
kun, at De blev nødt til at gaa med to sæt vinterklæder i juli. 
Baade ulden og kjødet, som vi nu finder dem, har naturligvis 
undergaaet store forandringer under menneskets haand. Opdrætterne 
har altid valgt de faar, som havde let for at blive fede, eller som 
