283 
betinger en forskjellig grad af fordampning og altsaa ogsaa af vand- 
forbrug. Imidlertid afhænger vandforbruget ogsaa af andre faktorer, 
men de er ubetydelige i sammenligning med den indvirkning, bladenes 
transpirationsevne har. 
Størrelsen at dette vandforbrug har Høhnel efter en række 
møisomme forsøg tilnærmelsesvis fastslaaet. Vi skal nævne nogle af 
de tal, han fandt. Efter tre aars eksperimenter viste det gjennem- 
snitlige vandforbrug af 100 gram bladsubstans sig at være hos ask 
85.6 gram, rødbøg 74.9 gram, løn 58.6 gram, gran 13.5 gram, furu 
9.4 gram og edelgran 7.2 gram. 
I disse tal overrasker forskjellen mellem mnaaletrærne og løv- 
trærne; vandforbruget hos dem forholder sig næsten som 1:10. Dog 
viste der sig nogen forskjel alt efter graden af vandtilførsel. Ved 
en rigelig vandforsyning var forholdet kun 1:6 eller 1:7. Jo rigeli- 
gere  vandtilførselen var, desto større var ogsaa forbruget. I regn- 
fulde aar optager derfor planterne meget mere vand end i regnfattige. 
Vi har her en slags selvregulering, som ogsaa virker paa vandhus- 
holdningen i kilder og floder. Det synes derfor, som om forholdet 
mellem afløbet til floderne og nedslaget i vedkommende floders ned- 
slagsdistrikt bliver saa temmelig konstant trods de store variationer, 
det sidste er underkastet. 
Beregner vi vandforbruget af et træ eller af en større skovbestand, 
kommer vi til høist interessante resultater. En hektar 115-aarig bøge- 
skov forbruger daglig 25000 til 380 000 kilo vand. Dette svarer til 
en daglig regnmængde paa 2.5—83.0 mm., eller til 75—100 mm. 
maanedlig. I sammenligning med nedslaget er dog dette temmelig 
lidet, vi har nemlig i Mellemeuropa med runde tal en regnmængde 
paa 500—1 000 mm. i sommermaanederne. Det tab, som vegetationen 
paafører nedslagsvandet, er saaledes merset ubetydeligt; det har tidli- 
gere været altfor høit beregnet. Bisgen gjør ogsaa udtrykkelig op- 
merksom paa, at ingen af Høhnels forsøgsplanter har havt et vand- 
forbrug, der var større end nedslagsmængden, selv askens vandforbrug 
er paa langt nær saa stor. 
Desværre faar vi hos Biusgen ikke nogen udførligere beretning 
om forbruget af vand under vegetationens vekst og udvikling. Han 
nævner kun, at der til planternes bygning forbruges en stor mængde 
vand. For at der skal dannes 100 gram cellulose maa mindst 55 
gram vand blive ødelagt. Dette tal viser os, at der til dannelsen af 
løvverket hos løvtrærne, af aarsskuddene og af trærnes vekst i tyk- 
kelse maa forbruges en ret anseelig vegtmængde vand. En mere 
detaljeret beskrivelse faar vi som sagt ikke. Og dog havde nøiagtige 
data over dette torhold havt mere almindelig interesse. Dette vand- 
forbrug hos planterne optræder kun en gang om aaret i intensere 
grad og maa have ikke liden indvirkning paa flodernes vandhushold- 
ning. Af undersøgelser over forholdet mellem nedslaget og afløbet i 
en flods nedslagsdistrikt har det ogsaa vist sig, at i vaarmaanederne 
er der en betydelig tormindskelse i afløbet. Den naturligste forklaring 
af dette fænomen har vi i vegetationens udvikling, men bestemte tal 
for dette mangler vi dog endnu. 
ie Naturs- sg. 
