356 
den med stor forsigtighed og skræk. Tidt bliver den angrebet eller 
jaget bort af hunnen, som ofte synes at være imod parring; men selv 
om den er villig, ender akten ofte med, at den dræber hannen og 
æder den, hvis denne ikke faar taget flugten. 
Ligesaa hadsk som hunnen er mod sin mage, ligesaa kjærlig er 
den mod sine unger. Ofte sees moderen ugevis siddende vaagende 
over eg eller unger, — Jordedderkopperne bærer eggene med sig, om- 
spundet af en hinde, fæstet til bagkroppen. Tager man dyret med 
en saadan eggekapsel, slipper det ikke denne, før den merker, at den 
selv skal dø, for idetmindste at redde sit afkom; tager man kapselen 
fra den og lægger den langt bort paa marken, gaar moderen hen og 
opsøger den, bærer den først i giftkrogene bort og spinder den saa 
igjen til bagkroppen. De udklækkede unger bæres paa moderens ryg, 
hvilket er meget almindeligt at se midtsommers i vore myre og paa 
marker. Naar moderen fanger et bytte, gaar ungerne ned af ryggen 
for at deltage i det fælles maaltid, ja endog for at slippe sine ekskre- 
menter, mens moderen venter paa dem. 
Edderkopperne aander ved lunger og aanderør. De gjennemgaar 
ikke som insekterne forvandling fra larve og puppe, men fødes i sin 
blivende form; dog skifter de mange gange hud, før de bliver voksne. 
Forresten adskilles de fra insekterne ved mangel af vinger og 
bestemt hoved, der er sammenvokset med bryststykket, ved mangel 
af leddeling i bagkroppen og ved at være i besiddelse af de merk- 
værdige spinderedskaber. 
Disse sidste bestaar af 6 spindevorter, som sidder paa enden at 
kroppen; de staar indvendig i forbindelse med spindekjertler, der pro- 
ducerer den vædske, som størknet danner spindevævets traade. Paa 
spindevorternes indvendige side sidder nemlig spindetappene i stort 
antal, med en aabning i spidsen, som hos den almindelige korsedderkop 
skal være /1000 millimeter 1 gjennemsnit, og fra hvert af disse smaa 
huller kan udspindes en traad. Ved at presse spindevorterne mod 
hverandre frembringes en enkelt, sterk traad, der altsaa kan bestaa 
af en stor mængde finere traade; ved dannelsen af spind omkring 
eggene eller ved indspinding af byttet spiles vorterne fra hverandre, 
saa at der dannes mange fine traade fra spindetappenes aabninger. 
Som man formodentlig har iagttaget, gives der især 2 slags 
spindelvæv, de hjulformede, som gjerne hænger lodret i luften og de 
tætte, uregelmæssige, som i kroge helst danner vandrette trekanter. 
