Jul 
Dog her skal ikke tales videre om saadanne ved ydre aarsager 
frembragte toner. Det var meningen her at dvæle ved de eksplosions- 
lignende skud, som ledsager talrige vekst- og udviklingsfænomener 
i planteriget, og som staar I skarp modsætning til planternes ellers 
saa stille og rolige væsen. Borellus fortæller, at agavens blomster- 
skatt bryder sig vei med saaden larm, at man i nærheden af en agave- 
plantning kommer til at tænke paa jordskjælv. Dette er naturligvis 
overdrivelse, men professor Joh. Heinreich Heucher i Witten- 
berg forsikrer, at blomsterskaftets vekst foregaar under en svag knagen 
og skjælven. 
Vi skal dog her nærmest tale om den knaldende opspringning af 
mange knopper, om hvorledes blomsterstøvet hos mange blomster 
slynges ud med eksplosionsagtig voldsomhed, og hvorledes mange 
frugter med heftighed springer op og slynger frøet ligesom projektiler 
ud i alle retninger. Hos mange soppe sker noget lignende med 
sporerne; dette kommer 1 alle tilfælde af en langsomt voksende spæn- 
ding i plantens indre, der tilslut pludselig udløses. 
I troperne forekommer mange saadanne planter. Richard 
Schomburgk og senere Alexander von Humboldt iagttog 
paa sine reiser i British Guvana fere saadanne planter f. eks. den 
amerikanske kulpalme (oreodora oleracea). Skuddene hørtes høit oppe 
i luften, thi kulpalmen bærer sin blomsterstand meget høit, ligetil 55 
meter over jorden. Berthold Seemann fortæller, om seaforthia 
elegans, en af de smukkeste palmer paa de ostindiske øer, hvis stamme 
ligner en glat jernsøile, at dens blomsterhylster aabner sig med et 
knald som et pistolskud.  Seemann antager, at aarsagen ligger i den 
med varmeudvikling forbundne gasudvikling 1 støvdragerne, der tilslut 
sprænger hylsteret. 
Hos mange planter f. eks. hos den til neslefamiljen hørende 
springknap (parietoria) udkastes blomsterstøvet i luften med en 
slags eksplosion. Dens fire støvdragere ligger oprindelig indbøiede i 
blomsten, men naar den aabner sig, springer de pludselig tilbage og 
udsender i det samme en hel sky af blomsterstøv, som vinden maa 
bære til hunblomsterne, naar de skal sætte frugt. En anden liden 
plante, der ligeledes hører til neslefamiljen, er kanonblomsten, englæn- 
dernes artillery-plant (pilea serpyllifolia). Dens tætstaaende brunlig- 
violette blomsterknopper, der er saa store som et knappenaalshoved, 
aabner sig med et knald og udsender anseelige blaalige støvskyer, 
