373 
dinger opstaar i mange plantedele under veksten; mange blomsters 
aabning og lukning sker ved saadanne ulige vævspændinger, og i 
kapselfrugterne, hvor klapperne er forenede i randen eller i spidsen, 
kan der opstaa sterke spændinger, der udløses med eksplosion, 
naar de berøres let, eller naar spændingen bliver for sterk. Her kan 
da indtræde to tilfælde. Enten fremkommer spændingen derved, at 
et cellelag suger sig fuldt af vand og derved udvider sig (turgor); 
dette er tilfældet med saftige frugter; eller den kan fremkomme derved, 
at et cellelag tørrer sterkere ud end de nærliggende og saaledes 
trækker sig mere sammen; men altid ligger aarsagen i den maade, 
hvorpaa flere cellelag, der er forbundne med hverandre til et hele, 
forholder sig overfor fugtighed eller tørring. 
I hele den gamle verden lige fra Atlanterhavet til Det stille hav 
finder man paa fugtig skovbund den til balsaminefamiljen hørende 
springfrø (impatiens noli me tangere, oversat: ,rør mig ikke"). Det 
er en anseelig urt (fig. 60) med glasglinsende stilk, sagtakkede blade 
og gule blomster med sporer. Dens modne bælglignende femklappede 
kapsler springer op ved den ringeste berøring, og frøet slynges angri- 
beren i møde. 
Kommer man i den tid, da kapslerne er modne, ud i et saadant 
krat, modtages man af en veritabel liden geværild. Det samme er 
forøvrig ogsaa tilfældet med andre balsaminearter f. eks. havebalsa- 
minen. Hos alle udløses spændingen derved, at forbindelsen mellem 
de fem klapper ophæves ved berøringen, hvorpaa de lange elastiske 
klapper med et ryk ruller sig spiralformig sammen som uhrfjere, der 
trækkes ud til en ret linje og derpaa slippes. Dette kommer af, at 
der lige under kapselvæggenes overhud ligger et lag, hvis celler er 
sterkt udspændte af cellesaft. Disse celler er sammentrykkede i kap- 
selens længderetning. Naar saa forbindelsen mellem klapperne løsnes, 
udvider cellerne sig pludselig og giver saaledes anledning til denne 
rykvise sammentrækning af klapperne. 
Lignende fænomener med spænding i saftvæv forekommer ogsaa 
blandt græskarfamiljens planter f. eks. hos den i Sydeuropa voksende 
sprøiteagurk (ecballium elaterinum). Den har en omtrent 5 cm. lang 
grønlig pigget frugt, hvis ydre hylster (pericarpiet) trykker paa det 
indre halvflydende frugtkjød, der indeholder frøet. Kommer nu det 
ringeste ydre tryk til, saa stødes stilken af, frugten trækker sig sam- 
men og slynger det halvflydende indhold med frøene under sterk 
