380 
stjerne ifølge fotografiet skulde staa, og den blev ganske rigtig funden. 
Den fortonede sig som en klar fiksstjerne af 10de til 11te størrelse. 
Etterat stjernens egenbevægelse utvilsomt var fastslaaet, foretoges en 
række nøiagtige stedsbestemmelser. Det billede, som det nye himmel- 
legeme frembød i kikkerten, gjorde det med engang utvilsomt, at den 
oprindelige formodning om opdagelsen af en ny komet maatte forkastes. 
En nærmere bearbeidelse af observationsmaterialet bragte den følgende 
morgen det resultat, at det nye objekts egenbevægelse var paafaldende 
meget større end ved noget tidligere opdaget planetoid. Dette merke- 
lige resultat samt det apparente sted for planeten D Q, hvormed den 
foreløbig blev betegnet, telegraferedes straks til Kiel, som er central- 
station for astronomiske telegrammer, og hvorfra nyheden, ligeledes 
ad telegrafisk vei, spredtes til et stort antal observatorier. 
Flittige observatører tog nu fat paa den opgave at tilveiebringe 
det størst mulige antal brugbare stedsbestemmelser, og 1 begyndelsen 
af september var man kommet saa langt, at en baneberegning kunde 
udføres af den dygtige planetberegner A. Berberich ved det kgl. 
regneinstitut i Berlin. Beregningen gav det overraskende resultat, at 
der ikke forelaa en opdagelse af en af de mange smaaplaneter mellem 
Mars og Jupiter, men at den nye stjerne, der fastsloges som et sik- 
kert medlem af vort solsystem, under den allerstørste del af sin bane 
befandt sig mellem jorden og Mars. Af beregningsresultatet skal her 
nævnes, at omløbstiden om solen bestemtes til 645 dage, at bane- 
planet hælder noget over 119 mod jordbanen og at banens halve 
store akse —= 1.4606 astronomiske enheder (1 astronomisk enhed = 
20000000 geogr. mil. Videre kan keregnes, at naar planeten staar 
i den stilling, hvor den er jorden nærmest, vil dens afstand være 21/, 
mill. mil. 
Opdagelsen af dette nye himmellegeme menes at blive af stor 
interesse for den astronomiske videnskab. Saaledes antager man, at 
der ved dets hjælp skal lykkes at bestemme solens afstand fra jorden 
med en hidtil uanet nøiagtighed. 
Som et ganske besynderligt træf kan sluttelig nævnes, at astro- 
nomen Charlois ved Nizza observatorium ogsaa natten mellem 13de 
og l4de august fotograferede netop samme sted af himmelhvælvingen 
som Witt og kan paavise den nye planets tilstedeværelse paa pladen. 
Da det imidlertid gjælder som almindelig regel, at den, der først 
