o-l 



s.-iiiilsyiiliui'. l''oi' ;it l'aa Saj;cii iiihIci'S(il;I paniix' ujj; vdcrliLiX'i'r Hilji|ilr|-i't, 

 Mcve (le Diulci'sogelscr foivtaguf, sum iici' skulle refeivres. 1 rdvciltnnniialcl 

 var at faa konstateret, om dei- heller ikke i ilisse Aar fandtes smaa lind- 

 S])ættennj;-er ved Hoi'nlidlm nix de ovriiie ilanslce Ostersukyster. Af N'i.atiiiheil 

 var det (i.n'saa at faa undersøjit, (jm der fandtes Uodspætteæg i den ostlisrc 

 Del af (Jstersoen. Af Betydiun.ir for Afyorelsen af .S[)ori;smaalet, om Oster.so-Jiod- 

 spætterne ere indvandrede eller ej, vild<' det være at faa konstateret, om der kun [jiui- 

 vises Karakterer, Innri (Xstersø-Rodspætterne afvige fra Kattegat-Rodsptetterne. 

 \'ed de Tællinger af Straaleantallet hos foi-skellige Flynderarter, som udfortes 

 for om muligt dei ved at paavise l)estemte Kendemærke)- for Ungerne uf disse 

 (se ly. Beretn. fru Biol. Stat., p. 128 f.\ viste det sig, at der var nogen For- 

 skel i Straaleantallet eftei- de forskellige ],okaliteter. At nndersoge dette For- 

 hold na'rmere hos Rodspætten tog saa vidt muligt de andre Flynderarter> \ai' 

 ogsua en uf Opgaverne. 



For Fremstillingen af Spcjrgsmaalet, om Rodspa:'tten lOg Pighvarren' kan 

 ud\ikles i ( )stersoen eller ej, hliver det nod\endigt at give en kort Fremstilling 

 uf (_)stersoens Hydrografi paa Cii'undlag uf Ekmans og Petterssons Fnder- 

 sogclser'-M. Ved den store .Miengde \'and, der gennem Floderni' stronnni-r ud 

 i Ostersoen, fremkommer der en stadie; udadgaaende Strom fra Ostersoeu ud 

 gennem Sundet og Bu'lterne. Delte svagt saltholdige Ostersovand danner 

 Overstrømmen i Kattegat, den haltiske Strom . Som Reaktionsstrom danner 

 det mere saltholdige Kuttegutsxand v\\ Fnderstrom, dei' gaur gennem Store 

 lia'lt, nK'llem iiollund og Femern, jiiiUem .Moen og liiigen, hen nord om 

 Bornholm og \idere ind i Ostersoen. l)er findes i Ostersoen o store, mere 

 eller minilie \-i I udskilte Dyhdehussiner: Bornholmsdyhet Cio — oO Fv.), Danziger- 

 dyhet, 0.«terdyhet . (Ost for (iotlund', Norredyhet imellem Nordsjiidsen afdol- 

 Jand og den linske Bugt! og tiotlandsrenden (ulle 4 med Dyl)di'r paa over ")tl Fv.j. 

 Helt adskilte fra ilisse er Aalandsdyhet (■">() — 1;>5 Fv.\ den botniske Bugts to 

 Dyl)debassiner (oU — 1;->5 Fv.i ou' den hotuiske Mgs Dyli (25 — 05 Fv. '. Naar nu 

 rnderstronuuen naar hen til det forste Dyh, \ed Jioruholms Ostkyst, synker 

 dette salte, tunge Vand ned deri og fylder det; kommer der mere uf det sulte 

 \'and, end dei' hehoves tor al fylile dette Bassin, stronmier del videre til de 

 næste Dylideliassini'i'. Paa dcui .Maade hlive de større Dybder i Ostt'rsoen 

 fyldte med temmelig saltholdigt Vund. Pau den svenske hydrografiske E.xjiedi- 

 tioii 1877 fandtes der i Bornholmsdyhet Vand at 1,;, — 1„; ",„ Saltholdighed, i 

 de øvrige Bassiner var der kun (),,, — 1,., ";„. 1 Aalandsdyhet og i de botniske 

 Dyhdebassiner er Saltholdigheden aldrig .større end O,,,. — O,- "/(,. \'ed de i Far- 

 vandene mellem Møen og Riigen foretagne Maalinger har det vist sig, at den 



ICUiuaii ii( h l'elti>i'sMin : lU'ii sveiisl<a hydrepralisi;;! e.\|ieililiiiiicii ar 1S|7. Kjrl. 

 Svcnuka X'pteiisUaps Akad.s Handl. Ny lAilj.l. I'.d. lT). ISliJ. 



