
PUBLICACIONS DE L'INSTITUE DE CLENCIES 

Gènere 1601. — ANAGYRIS L. 
(Del grec dvàyupiç, dvargupoç y òvóyupoç, noms d'aquest arbust pudent, d'una fetor proverbial: 
de dv4, cap amunt, i yupóç, corbat, pel bec de la llegum encorbat cap a dalt.) 
Flors grogues, l'estandard amb una ampla taca negra, en raims late- 
rals, curts, multiflors, fulloses a la base, calze persistent, acampanat, 5-den- 
tat, vírido-negrós, estandard obcordiforme, la meitat més curt que la carena 
i les ales, estams lliures, estil filiforme, estigma capitat, llegum penjant, 
atenuada a la base, estipitada, bequeruda, bonyeguda, de marges ondulats 
de 10-15 X 2 cm., llevors 3-8, grosses, reniformes, comprimides, semblants 
a mongetes, violades, arbust 1-3 m., pudent, de tronc dret o ascendent, ra- 
mificat, amb les branques joves blanquinoses, pubescents, fulles caduques, 
peciolades, trifoliolades, de folíols sentats, enters, el'líptics, glabres, vírido- 
blanquinosos. 
589. — A. foetida L. 
(llatí foetidus, pudent, Per la seva mala olor.) 
Sinonimia —Mongeta borda, mongeta d'ar- 
bre, garrofer bord o pudent, cast. àrbol o lefio 
hediondo, collar dorado, de pastores o de 
bruja, hierba del embarazo, chocho del diablo. 
Geografia. — Coscolls i costes àrides: cap a S. Boi 
i Gavà (Jover), voltants de Berga (Grau), d'on sembla 
que ha desaparegut, Cardona (Riva), Olot (Bolós), 
Anagyris foetida Montsec, Lleida (Maluquer, S.i)j, de Pals a Torruella 
de Montgrí (Vay.)—Hivern. 

30 
VI - 
h 
h 
