FLORA DE CATALUNYA 

Gènere 169. —CY TISUS DC. 
(Del grec xóticoç, nom donat, segons Plini, a una planta trobada a Cythnus, una de les illes 
Cyclades, aquesta planta es creu que era el Medicago arborea ().) 
Flors grogues, en raims o fascicles axil'lars o terminals, calze de dos 
llavis divergents, el superior generalment a2-dentat, l'inferior 3-dentat: es- 
tandard ample, dret, carena encorbada, estams monadelfes, estil ascendent, 
encorbat a l'àpex, estigma oblic, llegum llargament exserta, oblonga o 
linear, comprimida, polisperma, llevors amb aril, arbres i arbustes inermes, 
de fulles 3-foliolades, sense estípules. 
Calze tubulós, eriçat, dents del llavi superior agudes, molt divergents, 
troncs ajaguts, ordinariament radicants, flors en fascicles terminals, 
1 de 2-4 flors... . : OS C, (COGICNS. 
Calze acampanat, de qub curt, dors ordinariament denticulats, troncs 
DECES ON AS COI DES de I Era tas AE LS id A la es De, 
(Flors en llargs raims axil'lars, penjants, llegum piloso-sedosa, amb la 
sutura superior engruixida ..—.. . . . . 612. C. Laburnum. 
Flors en petits fascicles axil'lars o en raims o capítols terminals pau- 
ES EA ea En oo e ec a Crear AC RCA EE CR al OU NR NU P 
ED CIA DECIES MAS CIGIES SAI LI AIS 1, ei a a orles da ie 
Elors ens capitols termals pancinors ie A dE EB. 
3 
escotat, pubescent, groc, llegum oblonga, glabra, oligosperma, 
613. C. patens. 
Llavi superior del calze 2-dentat, estandard trasovat, glabre, tacat de 
bru, llegum peluda, polisperma —. . . . . 614. C. triflórus. 
alze glabre, llavi superior enter, carena apiculada, llegum 5-I0-sper- 
ma, folíols trasovato-rombals, apiculats, glabres, 
615. C. sessilifolius. 
Calze híspid, llavi superior bidentat, carena obtusiúscula, llegum 
j Llavi superior del calze a2-partit, l'inferior 3-fid, estandard trasovat, 
"le 2-3-sperma, folíols linear-lanceolats, híspids, 616. C. Fontanesii. 
(1) Noti's l'anomalia de que essent femení en grec RÚTICOG, s'han fet masculins els noms específics. 
47 
