
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCFES 

Lleguminoses. G. 169. - Cytisus. 
611. — C. Gàllicus Rern. — C. capitàtus 
Jacg. auct. hisp. 
(de Gallia, per la seva habitació a França, 
capitàtus, Per la seva inflorescencia en capítols 
terminals.) 
Arbust de 2-5 dm., ajagut, frequentment 
radicant, ramificat, de branques ascendents, 
fulloses, eriçades de pèls oberts, igual que les 
fulles, pedicels i calzes, fulles peciolades, amb 
els pecíols oblongs o trasovats, sense estípules, 
que es tornen negres per la dessecació, flors 
grans, 2-5, en capítols terminals, subsèssils, calze llarg, tubulós, de llavis 
divergents, el superior amb 2 dents separades, estandard oblong, escotat, 
tacat de bru, llegum comprimida, Poc encorbada, peluda, de 25-33 mm., 
polisperma, que es torna negra per la dessecació. 

Cytisus gàllicus 
Geografia. — Erms i boscos calissos: Falda de S. Llorenç del Munt, S. Pere Sacama, 
prop d'Olesa, Gualba, al peu del Montseny, Fumanya del Bergadà, Ribes. — Berga, Ripoll, 
Olot, Platraver et alibi (Csta. sub C. supinus L., però que VVR, creu que correspòn al C. gúl- 
licus).—Maig-Jul. 
612. — C. Laburnum L. 
(nom d'una planta en Plini, de significació 
obscura.) 
Sinonimia. — Cast. codeso de los Alpes, 
ébano falso de Europa. 
Arbre de 3-6 m., glabre, llis, fulles llarga- 
ment peciolades, alternes a les branques joves 
i fasciculades a les velles, de folíols el'líptico- 
oblongs, mucronats, glabres per l'envers i 
coberts de pèls aplicats pel revers, sense estí- 
pules, flors grans, en llargs raims axillars, 
penjants, calze acampanat, pubescent, de llavis desiguals, estandard glabre, 
llegum de 4-6 cm., piloso-sedosa, a la fi glabrescent, amb la sutura superior 
engruixida, carenada, 3-7-sperma. 

Cytisus Laburnum 
Geografia. — Cultivada. — A veg. espontània en terrenys calissos (Csta.), cap a Berga 
(Graells), Celrà, Montagut, Olot (Vay.)—Maig-Jul. 
48 

L'amic a ata aa a d 
