
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 169. - Gytisus. 
Geografia. — Boscos de la regió mediterrània: Cordillera litoral, a Brugués, cordillera 
interior, al Guitart. — S. Pere Màrtir, Vallvidrera, Tibidabo, Montalegre, falda del Mont- 
seny, Prades de Tarragona (Csta.), Guilleríes fins a La Sellera, Amer, prop d'Olot, r. (Vay.), 
Requessens (Trem.), Llagostera, Figueres (Bub.). —Abr.-Maig. 
615. — C. sessilifolius L. 
(del llatí séssilis, sentat, i folius, fulla, Per estar 
sentades les fulles de les branques flortferes.) 
Arbust de 3-I0 dm., dret, glabre, verd, rami- 
ficat, de branques fulloses, ascendents, fulles 
inferiors i les de les branques estèrils peciolades, 
les altres sèssils, folíols coriacis, trasovato-rom- 
bals, apiculats, glabres, sense estípules, flors en 
vaims terminals capituliformes, pedicels brac- 
teolats, calze glabre, acampanat, de llavis un 
SRA ED) o Poc desiguals, el superior enter, truncal, estan- 
dard glabre, més llarg que la carena, encorbada, 
bequeruda, llegum comprimida, de 25-30 mm., encorbada a la base, glabra, 
5-I0 llevors ovoido-comprimides, negres. 

Geografia. — Boscos calissos ombrívols de les muntanyes: Comuna des de la cordillera 
superior del Vallès a Montserrat, la Segarra, Berga, Bagà, Ribes, Queralbs, Olot, la Selva 
el alibi.—Girona, Borredà (Vay.), Solsona, Tremp (Bub.).—Abr.-Juny,. 
616. — C. Fontanesii Spach. 
RT NO p 
fa Es I Yo (Dedicada a René Louiche Desfontaines, director 
DN 2 Í del Jardí de Plantes i professor del Museu a 
EF NS A A, París, A. de la Flora Atlantica (N. Africa 
fe V- Ri V Occidental), 1798-1800.) 
46 y by: Arbust de 2-4 dm., dret, glabre, ramificat, 
a XC I / I branques angulato-estriades, de 4 cares poc 
up. I / H marcades, subàfiles, fulles breument peciolades, 
ger A / folíols linear-lanceclats, híspids, sense estípules, 
y o flors en capítols terminals de I-4, generalment 
Cytisus Fontanesii 3 , . 
Crida vs 2 flors, pedicels curts, bracteolats, calze Híspid, 
de llavis desiguals, el superior 2-dentat, l'inferior 
truncato-3-dentat, estandard suborbicular, escotat, glabre, més llarg que la 
carena breument bequeruda, llegum inclosa en la corol'la marcescent, glabra, 
2-3-sperma. 
Geografía. —Comuníssima per tota la terra baixa d'Aragó, passant a Catalunya per Ca- 
seres (Losc, et Pardo), per llocs trencats de Bitems (Tortosa), una var, aragonensis Senn. et 
Pau (Senn. in Hb. Cad.).—Abr.-Maig. 
50 

