
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Familia 35. — TEREBINTÀCIES Juss. 
(Del llatí Terebinthus, nom de la especie principal.) 
Flors hermafrodites, dioiques o polígames, regulars, grogues, verdoses o 
purpurines, generalment paniculades, calze de 3-5 lacinies imbricades, co- 
rol'la de 3-5 pètals inserts en un disc hipogini o nul'la, 3-I0 estams, fruit 
drupa, sàmara o càpsula 3-4-coca, arbustes resinosos o arbres de fulles sim- 
ples o compostes, alternes, sense estípules. 
Fulles simples, enteres, arbust de 3-8 dm., flors hermafrodites, gro- 
gues, en raims axil'lars, 1-3-flors, 3-4 pètals, 3-4 estams, fruit cúp- 
1 Ç sula, 3-4-coca . . . La ala EO, COCOPUIA, 
Fulles compostes, Dites atles (6) Es OuclEs de 1-3 m., flors gene- 
ralment Unisexuals . Qi, La di at CER Re EE COS 
Flors apètales, purpurines, en raims, dioiques, I estil, 
157. Pistacia. 
Flors de 5 pètals, blanques, en panotxa, polígamo-dioiques, rarament 
hermafrodites, fulles imparipinnades LL... Le 80 
P estams, arbust de 1-3 m., drupa eriçada, fulles de 7-I5 foliols, 
I 158. Rhus. 
3 jro estams, arbre de 35-20 m., drupa glabra o sàmara, fulles de 
DS OSSOMOIS ts le ie as d'oci tea" Ep d ES RCA ENS NA 
Flors dioiques, fruit drupa, branques primes i penjants, fulles petites, 
EC DRE IC etat alts EE de eL se CG AS9. SCRIQUE. 
Flors polígames, fruit sàmara, DidaguEs ob er erecto-obertes, fulles 
I DES aIDIES i. le a al As sea NC ME DO, NIC EI 
Gènere 156. — CNEORUM L. 
(Greco-llatí zvémpov, nom d'una planta descrita per Theophrastus, semblant a una diminuta 
olivera, sembla que el nom al'ludeix a una qualitat mordent o astringent de la planta ()). 
Flors hermafrodites, grogues, en curts raims, I-3 flors axil'lars, 3-4-meres, 
lòbuls del calze persistents, ovato-obtusos, pètals més llargs que el calze, 
quasi drets, estams més curts que la corol:la, I estil, 3-4 estigmes persistents, 
fruit càpsula 3-4-coca, subarbustes de 3-5 dm., drets, glabres, de fulles sim- 
ples, enteres, oblongues, coriàcies, lluents, subsessils. 


(1) La primera lletra consonant és muda, com en Cnicus, Plèris i Gnidium. 
18 
