
PIBLICACIONS DE L'UNSTAUTUS DE CLENCTIES 

Ràmnies. G. 154. - Rhamnus. 
aplicades a les roques, alternes, inermes, fulles caduques, ovades o bé 
ovato-lanceolades, breument peciolades, enteres o superficialment fistonades, 
d'un verd fosc, amb 5-7 nervis laterals poc marcats, paral'lels i lleugerament 
arquejats, estípules linears, més llargues que el peciol, caduques, flors dioiques, 
fasciculades a la base de les branques joves, pedicels una veg. més llargs 
que el calze, lòbuls calicinals, triangular-lanceolats, més llargs que el tub, 
pètals linears, escotats, blanquinosos o nuls, estil 3-partit, drupa subglobu- 
losa, solc dorsal de les llevors obert. 
Geografia. — Escletxes de roques calices de les muntanyes: abundant a la regió alta del 
Bergadà, com Tagast, Rasos de Peguera, Coll de Jou i Puigllansada, Nuria, Montsant. — 
Vall d'Eyne (Bub., Gaut.), Vall d'Aràn (Isernl), Penyablanca i Maladetta (Zett.), Port de 
Viella (Lap.), les Bordes, Castanesa (Compúi.).—Maig, fr. Ag. 
581. — Rh. alpina L. 
(Per la seva habitació propia de llocs elevats.) 
Sinonima.—Vern bord, figuera borda, arbre 
dels fics, cast. carrasquillo. 
Arbust de 1-3 m., dret, ramificat, de bran- 
ques alternes, ascendents, inermes, fulles ca- 
duques, ovades o suborbiculars, primes, obtuses, 
atenuades o subcordiformes a la base, serrula- 
des, d'un verd bonic per l'anvers i més pàl'lides 
DE er pel revers, amb 8-I2 nervis laterals ben mar- 
cats, paral'lels, rectes, sensiblement encorbats 
a l'àpex, estípules linears, ciliato-glanduloses, un poc més llargues que el 
peciol, flors dioiques, en fascicles pauciflors, pedicels més llargs que el calze, 
lòbuls del calze triangulars, iguals al tub, pètals oblongs, escotats, més curts 
que el calze, estil 2-3-partit, drupes petites, solc dorsal de les llevors obert. 

Geografía.—Boscos i roques de les muntanyes: al Bergadà, quasi tocant al Santuari de 
Corbera. — Prop dels Tossals (Puj. C.I), muntanyes de la Molina, Porxo del Sitjar, la Cer- 
danya, Queralps, N." S." del Mont, Sta. Margarida, Puigsacalm, S. Antoni de Camprodón, 
Talaxà, Prats de Molló (Vay.), vall de Llo (Loret), la Presta et alibi (Gaut.), vall de Benas- 
que (Zett.), Artiga de Viella, Montgarri (Llen.l).—Maig, fr. Ag. 
I6 
