4 Da he 

FLORA DE CATALUNYA 

Ràmnies. G. 154. - Rhamnus. 
515. — Rh. Iycioídes L. 
(per la seva semblança amb el Lycium, la cam- 

èy bronera.) 
y Sinonimia. — Arç negre, espí negre, escur- 
P noy, cast. espino negro o roquero. 
IN 
SS Petit arbust espinós de 6-I2 dm., dret, 
Li ramificat, amb les branques obertes, negroses, 
fulles fasciculades, linears, obtuses, atenuades 
en peciol, enteres, glabres, estípules petites. 
molt caduques, flors quasi sempre hermafro- 
dites, fasciculades, estil 2-3-fid, drupes madures negres, globuloses. 
a 
Rhamnus lycioides 
Geografia. — Llocs àrids i pedregosos de la regió mediterrània, al litoral des de Gavà i 
Castelldefels fins a Tarragona i Salou, cordillera superior del Vallès a Terrassa, la Puda 
i Montserrat. — Segarra i Urgell (Csta.). — Juny. 
576. — Rh. cathàrtica L. 
(greco-llatí cathàrticus, que vol dir purgant, 
per la propietat medicinal dels seus fruits.) 
Sinonima. — Espina cervina, cast. espino 
cerval, espina cervina. 
Arbust de 2-3 m., de branques oposades, 
obertes, terminades per una sola espina, ne- 
groses, glabres, però les joves pubescents, fulles 
ovades o el'líptiques, amples de 2-3 Cm., opo- 
sades en les branques joves i fasciculades 
en les antigues, denticulades, amb 3-4 nervis 
laterals convergents: pecíol igual a la meitat del llim i 2-3 veg. més llarg 
que les estípules, pedicels filiformes, una veg. més llargs que el calze/ flors 
dioiques, densament fasciculades, lòbuls del calze ovato-lanceolats, iguals al 
tub, 3-nerves, reflexes, pètals linears, més curts que el calze, estams més 
llargs que els pètals, drupa verdosa i a la fi negra, tetrasperma, solc de les 
llevors tancat, amb vora cartilaginosa únicament als extrems. 
8 pubescens VVE.— Revers de les fulles, peciol i peduncles pu- 
bescents. 

Rhamnus cathàrtica 
Geografía. — Boscos i torrenteres, sense que sigui comú: S. Llorenç del Munt, r., Bagà, 
prop de l'Adou del Bastareny. — Cardona (Csta.), a Marlés, Serrateix, Sallent i Bagà 
(Puj. C.D, Vich (Puigg.l, Masf. I), Castelló de Balaguer (Comphú. 1), Ribes, Queralbs, la 
13 
