FLORA DE CATALUNYA 
Familia 34. — RÀMNIES R. BR. 
(Del gènere Rhamnus.) 
Flors hermafrodites o dioiques, regulars, vírido-groguenques, petites, 
5, Tar. 4-meres, en fascicles o en raims axillars, lòbuls del calze cadues, 
d'estivació valvar, pètals petits o nuls, més curts que el calze, insertats 
amb els estams en un disc concrescent amb el tub del calze, estams 
opositipètals, anteres generalment introrses, amb 4 sacs pol'línics longitudi- 
nalment dehiscents, estils lliures o -- soldats, fruit drupa o carcérulus: ar- 
bustes molt ramificats, de fulles alternes o bé oposades, enteres o denticu- 
lades, amb estípules linears o espinoses. 
Calze de tub rotaci, fès en 5 lòbuls, 5 pètals envolts (caragolats cap 
endins), ovari adherent, llevors sense solc dorsal ni escotadura ter- 
GN cel dl Rata dl Reed ES Ei DE Sa A a ad EV 13 
Calze de tub urceolat, fès en 4-5 lòbuls, 4-5 pètals plans, escotats o 
nuls, ovari lliure, llevors amb solc dorsal o una escotadura ter- 
GEL des lat Be UE ee ae IE CE Rec 
Fruit carcérulus simulant una sàmara orbicular . . 153. Paliurus. 
Fruit drupa oblonga, penjant. . . . . . . . 152. Zizyphus. 
Flors 4-meres, rarament el calze 5-mer i allavors la corolla nulla, es- 
tils lliures, llevors amb un solc dorsal, arbustes dioics, 
3 154. Rhamnus. 
Flors 5-meres, estils soldats, llevors amb una escotadura terminal, 
arbustes de flors hermafrodites .. . . . . . 155. Fràngula. 
Gènere 152. — ZÍZY PHUS TOURN. 
(Greco-llatí GiEugov, llatí jujuba, el jínjol, probable alteració del nom oriental asa/ifa o de 
l'aràbic qix0U/.) 
Flors hermafrodites, regulars, pentàmeres, petites, groguenques, en un 
glomèrul axil'lar, breument pedunculat, lòbuls del calze ovats, grocs, pètals 
blancs, petits, espatulats, caragolats cap dintre, anteres grogues, ovari en- 
fonzat en el disc, fruit drupa ovato-oblonga, penjant, vermella a la matu- 
ritat i comestible: arbre de tronc dret, ramificat, branques flexuoses, al 
principi verdes i a la fi rubro-cendroses, de fulles alternes, dístiques, ovato- 
