
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Gènere 172. — ONONIS L. 
(Grec òvovic O dvoviç, nom d'una planta (O. antiquorum) en Dioscòrides ().) 
Flors grogues o purpurines, axil'lars o terminals, calze quasi sempre 
5-partit, estandard gran, estriat, estès i no girat per les vores, ales lliures, 
carena obtusa o bequeruda, estams monadelfes, amb els filaments dilatats a 
l'àpex, estil ascendent, arquejat o agenollat al mig, llegum exserta o in- 
closa, oblonga o bé ovoide, ordinariament peluda, plantes herbàcies o lle- 
nyoses a la base, de fulles 3-foliolades, rarament r-foliolades, amb estípules 
peciolars. 
Flors rosades o purpurines, raríssimament blanques : 2 
Los grogues i a veg. amb l'estandard estriato-purpurí . . . — 9. 
Plantes anuals, corol'la més curta o apenes més llarga que elcalze..— 3 
lt perennes, corol'la ostensiblement més llarga que el calze..— 4. 
Tronc prim, de 35-20 cm.: estípules verdes, membranoses, més curtes 
que el pecíol, totes lliures a l'àpex, calze 5-partit, acampanat, co- 
rol'la inclosa, llegum polisperma . . . . . 620. O. reclinata. 
3 i Tronc robust, de 2-7 dm., estípules blanques, escarioses, les florals tan 
llargues com el pecíol i soldades amb ell en tota sa longitut, calze 
5-fid, tubulós, corol'la exserta, llegum oligosperma, 
621. O. mitíssima. 
Peduncles uniflors, llegum al més 1 veg. més llarga que el calze..— 5. 
Peduncles 2-multiflors, llegum 4-5 veg. més llarga que el calze ..— 7. 
lSCsRr articulats, llargs (15-25 mm.), lòbuls del calze poc més llargs 
que el tub, llegum 1 veg. més llarga que el calze. 622. O. Cenisia. 
5 In no articulats, al curts (1-3 mm.), lòbuls del calze 3-4 veg. 
més llargs que el tub, llegum apenes més llarga que el calze. — 6. 
(Tronc dret o ascendent, no radicant, espinós i frequentment amb les 
espines geminades, folíols trasovato-oblongs, llegum tan llarga com 
el calze o més, 2-4-sperma —. . . . . 623. O. campestris. 
Tronc ajagut o ascendent, ordinariament radicant, inerme o amb es- 
pines solitaries, folíols trasovato-oblongs, llegum més curta que el 
CalE NS DCIIBA a es a dei Pes d'or i ea ea da DT C DES. 
6 
(1) Molts autors ho fan derivar de Òvoç i de òvivque, planta apetitcsa als ases: però això no queda justificat. 
54 
