ESE ORAL DIE CA EFATLUNYA 
Lleguminoses. G. 172.- Ononis. 
Perenne, tronc de 2-5 dm., subllenyós a la base, piloso-glandulós, molt 
viscós i ramificat, fulles peciolades, les caulinars 3-foltolades, les florals su- 
periors I-foliolades, folíols oblongs o trasovats, gruixudets, pubescents i cilia- 
to-glandulosos, serrulats, el del mig peciolulat, els laterals sentats, estípules 
ovato-lanceolato-acuminades, més curtes que el pecíol, flors grogues, amb l'es- 
tandard generalment estriat de porpra, grans, dretes o patents abans de 
l'antesi, axil'lars, solitaries, en raims terminals, espessos, fullosos, peduncles 
tant o més llargs que les fulles, aristats, divisions calicinals linear-lanceolades, 
acuminades, 3-nerves, 3-4 veg. més llargues que el tub, corolla I veg. més 
llarga que el calze, estandard orbicular, ordinariament escotat, llegum linear, 
llargament exserta, penjant, piloso-glandulosa, polisperma, llevors globuloses, 
petites, finament tuberculoses, planta polimorfa. 
ò Peyrusiana G. et G.—O. pyrenaica VVR. et Csta. — Planta poc viscosa, 
folíols linear-oblongs, solament serrulats a l'àpex, flors més petites, més 
llargament pedunculades, raim clar, pauciflor, estandard vermell, fortament 
purpúreo-estriat. 
Geografia. — Boscos i llocs herbosos, àrids: Comuna des del litoral al Bergadà, Ribes 
i Queralbs, —Castanesa, Prades (Lap.), la Presta (Gaut.). 
La $ Peyrusiana G. el G., a la falda de la Maladetta fins a la vall de Benasc i cap a 
S. Romà, Abella i Llautó, Artíes (Csta.), Castanesa (Compà.l), Vall d'Aràn i Noguera Pa- 
llaresa (Timb.), muntanyes de Berga (Sen.l).—Abr.-Set. 
632.—O. ramosissima Desf. —O. Natrix 
var. ramosissima VV bb., raça de l'O. Na- 
trix apud Rouy. 
(forma superlativa de ramosus, per ser planta 
molt ramíficada.) 
Sinonimia.— Cast. carretón de mar o de 
fuego, melera. 
Perenne, tronc de 2-3 dm., molt ramificat, 
branques primes, intrincades, viscoses, fulles 
quasi totes 3-foliolades, folíols Janceolato-oblon- 
go-linears, prims, d- transparents, estípules 
lanceolato-lincars, més curtes que el pecíol, flors grogues, petites, estriades, 
més esteses a l'antesi, en raims clarets, peduncles més prims i proporcio- 
nalment més llargs, divisions calicinals 2-3 veg. més llargues que el tub, corol-la 
una tercera part més llarga que el calze, llegum més curta i més Prima. 
Geografia. — Arenys marítims: Al litoral gens escassa, de l'Escala a Salou. —S. Feliu de 
Guíxols, Tarragona (Vay.).— Abr.-Set, 
N. B. La O. foliosa VVA. el Csta. no sembla pas diferir essencialment de la O. ramosis— 
sima Desf.—Masterrer sospita que fos una forma autumnal de la O. Natrix L., de flors més 
petites, raims no tan allargats, més nombrosos i divaricats. 

Ononis ramosissima 
63 
