
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 173. - Anthyllis: 
sl 639. — A. montana L. 
(montanus, de mons, montis, Per la seva estació. ) 
Planta cespitosa, subllenyosa a la base, de 
rizoma tortuós, ramificat, que produeix bran- 
ques ascendents de 1-3 dm., piloso-eriçades, 
subàfiles, fulles imparipinnades, la major part 
radicals, amb 8-15 parells de folíols oblongs o 
bé ovato-cuneiformes, petits, mucronats, vírido- 
cendrosos, piloso-eriçats, flors furPurines, en 
o espessos capítols terminals solitaris, llargament 
Anthyllis montana o pedunculats i acompanyats a la base de 2 bràc- 
TU. ties foliàcies sentades, multipartides a guisa 
d'involucre, calze tubulós, pelut, amb 5 divisions alenades, quasi iguals, iloso- 
barbudes, iguals al tub, estandard ovat amb el llim 2 veg. més llarg que la ungla, 
carena obtusa, dèbilment encorbada, llegum ovoide, petita, exserta per rup- 
tura del calze, glabra, apiculada, monosperma, llevors subglobuloses, llises. 
Geografia.—Llocs pedregosos i pastures seques de les muntanyes: Cim del Montserrat, a 
S. Jeroni, r. (1), boscos de Ribes i Queralbs, de Nuria al Puigmal, altures del Bergadà, Cor- 
bera i Tagast, Rasos de Peguera, abundant a Coll de Jou, cim del Montsant. — Setcases, 
Puigsacau, S. Llorenç dels Piteus (Iserni), N.' D.' del Mont, Requesens, Salines, Talaxà, 
Foxera (Vay.), Costabona (Gaut.), Artíes de la Vall d'Aràn, Penablanca (Zett.), roques del 
Pla de Beret (Llen.l).—Maig-Ag. 

640. — A. Barba-Jovis L. 
(barba Jovis, en Plini nom d'una mata o arbust.) 
Arbust de 3-I0 dm., dret, ramificat, amb les 
branques flexuoses, àlbidosedós, molt fullós, 
fulles imparipinnades, de pecíol embeinador, 
amb 4-9 parells de folíols peciolulats, trasovato- 
oblongs o linears, mucronulats, tomentoso-sedo- 
sos, iguals, flors d'un groc clar, en capítols ter- 
1 minals geminats, i altres axillars solitaris, 
Anthyllis Barba.Jovis pedunculats i acompanyats a la base d'una 
3 bràctia foliàcia, sentada, tripalmatisecta, calze 
tubulós, piloso-sedós, amb 35 divisions triangular-alenades, quasi iguals, 
piloses, però no barbudes, iguals a la meitat del tub, estandard ovat, amb el 
llim igual a la ungla, carena obtusa, dreta, llegum oblonga, acuminada, 
glabra, monosperma: llevors ovoides, llises. 
Geografia. —Roques marítimes de la regió mediterrània: com espontània en alguns jar- 
dins (Csta.), Provença (G. et G.): prop de Tolón (Compú.l in Hb. Cad.).—Abr.-Juny. 

(1) El 1a de Jul. de 1909 encara vam veure amb el P. Marcet un parell de mates prop de la Miranda, però tot fa 
creure que no tardarà aquesta especie ardesaparèixer del Montserrat. 
68 

