
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE GIENGCIES 
Lleguminoses. G. 176. - Medicàgo. 
ciformes, peduncles molt més llargs que les fulles, filiformes, no aristats, 
divisions calicinals alenades, com els pedicels, més llargues que el tub, 
corol'la més llarga que el calze, llegum reniforme, glabra, negra a la matu- 
ritat, amb les cares ornades de nervis prominents arquejats, obliquament 
concèntrics, monosperma, llevor ovoide, amb un tubercle prop del llombrígol. 
Geografia. —Comuna per terres arenoses cultivades o incultes de tot el país, des del li- 
toral a l'Urgell i regió pirenenca. Al Vallès abunda la subv. integristipula Rouy.—Maig-Set. 
644. —M. arbórea L. 
(de arbor, àrboris, arbre, Per ser planta ar- 
bustiva.) 
Arbust de 5-IO0 dm., ramificat, fullós, sedós, 
canescent, folíols trasovats o bé obcordiformes, 
denticulats i truncats o mucronulato-escotats a 
l'àpex: estípules lanceolato-acuminades, enteres, 
molt més curtes que el pecíol: flors grogues, 
grans (r0-I14 mm.), en capítols axillars, gene- 
ralment multiflors, peduncles més llargs que les 
fulles, divisions calicinals alenades, iguals al 
tub, com els pedicels, carena reclo-ascendent, més llarga que les ales i tant o 
més que l'estandard, estil tan llarg com la corolla i molt més que l'ovari, 
llegum anular, molt comprimida, estipitada, reliculato- Pebescent, polisperma, 
llevors reniformes, pubescents, separades per embans. 

Medicàgo arbórea 
Geografia. — Procedent d'Italia i de l'Orient, cultivat al jardí de l'Universitat de Barce— 
lona, i bastant frequent com a subespontani per llocs pedregosos i muralles en temps de 
Desmoul. (sec. VVA.), ha estat retrobat per Sen. perfec- 
tament naturalisat al vessant meridional del Tibida- 
bo.—Març-Maig. 
645. —M. falcàta L. 
(del llatí falx, falcis, la falç, per la seva llegum 
falciforme.) 
Simonimia. — Aufals bord, cast. mielga loca. 
Perenne, de 3-7 dm., rizoma llenyós, llarg i 
ramificat, troncs ajaguts, estriats, pubescents, 
molt ramificats, folíols Hinear-oblongo-cuneifor- 
mes, truncato-denticulats a l'àpex, estípules 

Medicàgo falcàta 
74 

