
RE ORAS DE CATALUNYA 

Lleguminoses. 3 G. 176. - Medicúgo. 
lanceolato-alenades, flors grogues, grans, en raims multiflors, terminals, 
sostinguts per peduncles més llargs que les fulles, pedicels filiformes, més 
llargs que el tub del calze, estandard ovat, amb estríes brunes, més llarg 
que les ales, iguals a la carena, llegum falciforme, pubescent, acuminada, 
2-5-spermes, llevors grogues, ovato-cordiformes. 
B cyelocarpa Hy.— M. falcato-sativa Rchb.— Flors al principi grogues, 
després verdoses, a la fi violades, llegum subanular, glabrescent. 
Geografia. —Comuna per marges i vores de camins: s'estén fins a Vich (Masf.) i per tot 
l'Empordà (Vay.), Camprodón (Bub.), S. Climent d'Amer (Cod.), Prats de Molló (Lap.). 
Al Vallès no escassa la 8 cyelocarpa Hy.—Abr.-Juny. 
646. —M. suffruticosa Ram. 
(de sub i frutex, frúticis, arbust, del seu rizoma 
llenyós.) 
Sinonimia.-- Melgons (a Castellar de N'Huch). 
Perenne, cespitosa, rizoma llenyós, ramificat, 
troncs de 5-25 cm., nombrosos, ajaguts, rami- 
ficats, molt fullosos:, folíols inferiors obcordi- 
formes, els superiors trasovats, denticulats, 
estípules ovato-lanceolades, acuminades, den- 
ticulades, flors grogues, en petits raims subum- 
bel'liformes, axil'lars, peduncles aristats, iguals 
o més llargs que les fulles, pedicels més llargs que el tub del calze, dents 
del calze lanceolato-alenats, més llargues que el tub, estandard més llarg 
que les ales, que ho són més que la carena, llegum petita, helizoidal, amb 
2-3 volts d'espira, molt foradada a l'eix, amb el marge prim, carenat, venoso- 
anastomosada, polisperma, llevors oblongo-reniformes. 

Medicàgo sufíruticosa 
8 uillosa Benth. — Planta pilosa en totes ses parts. 
Geografia. — Roques i llocs pedregosos de tot el Pirineu i les seves estribacions: Ribes, 
Queralbs, Nuria, abundant a Bagà i Castellar de N'Huch. — Cadí (Bub.), Plana de Vich, r. 
(Masf.l), muntanyes de Mórens, Comabella, Tragurà, Massanet de Cabrenys, Porthús, Cas- 
telló d'Empuries (Vay.), Requesens (Sen.), Serra de Benasc, Penyablanca, Castanesa (Zett.), 
Salardú, Vall de Tredós, Port de la Furqueta (Timb.), Port de Pallars (Llen.l), cap a la Seu 
d'Urgell (Bth.), Vall d'Eine (Lap.). 
La 8 villosa Benth. — A la serra del Cadí (Csta.), i més abundant que el tipus a les altes 
valls dels Pir. Or. (Rouy).—Juny-Ag. 
75 
