
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 176. - Medicàgo. 
647. —M. liocarpa Benth. — Subsp. de 
l'anterior apud Rouy, var. 8 leiocarpa 
apud Urb. 
(del grec hstoç, llis o glabre, i napmóc, fruit, per 
la seva llegum glabra.) 
Perenne, rizoma llenyós, troncs ajaguts, 
glabres, molt fullosos, folíols trasovats o ellíp- 
tics, denticulats, estípules ovades, denticulades, 
no acuminades, flors grogues, més petites, en 
raims subumbel'liformes, peduncles prims, a 
la fi bastant més llargs que les fulles, pedicels 
més llargs que el tub del calze, amb els lòbuls 
tan llargs com el tub, llegum petita, helizoide-discoidal, glabra, apenes fora- 
dada, de 2-3'5 espires, amb el marge un poc engruixit, oligosperma, llevors 
ovades. 

Medicàgo liocarpa i 
Geografia.—Llocs pedregosos i calissos de la regió mediterrània: al Penedès, des de Vi- 
loví a Torrelles de Foix, Pontons, fins al Puig dels Carbons, al peu de la Plana d'Ancosa.— 
Olesa de Bones-Valls (Trem., ex Csta.). —Maig. 
648. — M. sativa L. 
(llatí sativus, que se sembra, per ser especie 
h cultivada.) 
Sinonimia. — Alfals, aufals, cast. alfalfa, 
RF mielga. 
Perenne, rizoma llenyós, pregón, ramificat, 
troncs de 3-7 dm., drets o ascendents, gla- 
brescents, folíols oblongs o trasovats, denti- 
$ culats a l'àpex o truncato-mucronulats, estípu- 
les lanceolato-acuminades, dentades a la base, 
flors violades o blavenques, grans, en raims 
multifiors, oblongs, peduncles més llargs que les fulles, pedicels quasi iguals al 
tub del calze, estandard ovat, llargament estriat, més llarg que les ales, 
que ho són tant com la carena, llegum helizoidal, de 2-3 espires, foradada, 
glabrescent, reticulato-venosa, polisperma, llevors ovades. 

Medicàgo sativa 
Geografia.—Cultivada i subespontània per terres argiloso-calisses.—Maig. 
76 

