CE, DE 
———————— 
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 176. -Medicàgo. 
649. — M. marina L. 
(marinus, del mar, Per la seva estació.) 
Sinonimia. — Cast. mielga marina o boyuna. 
Vivaç, rizoma llenyós, ramificat, llargament 
cundidor, troncs albo-tomentosos, ajaguts o as- 
cendents, de 1-4 dm., folíols petitets, trasova- 
to-cuneiformes, truncato-denticulats a l'àpex, 
estípules ovato-acuminades, flors d'un groc 
daurat, bastant grans, en corimbus multiflors 
o Medicàgo marina OO umbelliformes, peduncles un poc més llargs 
o que les fulles, pedicels més curts que el tub 
del calze, estandard ovat, quasi el doble llarg que les ales, que ho són més 
que la carena, llegum subcilíndrica, de 2-3 espires, foradada, tomentosa, de 
marge gruixut, obtús, espinós o tuberculós, llevors reniformes. 

B tuberculata Rouy.— Llegum ornada de petits tubercles ocultats pel 
toment. 
Geografia. — Arenys marítims: Comuna per tot el litoral, predominant la B tuberculata 
Rouy.—Maig-juny. 
650. —M. ciliaris VVilld. 
(de cilium, pestanya, per les espines llargues i 
febles de la seva llegum.) 
Anual, tronc de 2-4 dm., ajagut o ascendent, 
angulós, ramificat des de la base, glabrescent, 
folíols trasovats, denticulats a la meitat supe- 
rior, estípules ovato-lanceolades, acuminades, 
laciniades, flors grogues, petites, peduncles 
aristats, 1-3 flors, més curts que la fulla, 
o pedicels poc més llargs que el tub del calze, 
Bodicigo clara estandard més llarg que la carena, que sobre- 
passa les ales, llegum subglobulosa, arrodonida 
als dos cabs, gran, pubescent-glandulosa, de 06-10 espires, amb espines llargues, 
esteses 4 entrecreuadesy llevors oblongo-reniformes, grans. 

Geografía.— Regió mediterrània i terres 4. sorrenques de l'interior: Camins de les hor- 
tes al NO. de Lleida. — Castelló i Roses (Vay.), roques de Montlluís (Lap.), Pir. Or. (Mas- 
sot, Gaut ). —Maig-Juny. 
77 
