
PUBLICACIONS DE E'EINSTITUL DE CTIENCESS 
Lleguminoses, G 176. -Medicàgo. 
Geografia. — Litoral del Mediterrani: Comuna des de les Costes de Garraf i més avall 
fins al Cap de Creus, amb les var. a, 8 i y, i subvar. dextrorsa i sinistrorsa.— La raça M. cy- 
lindrica DC., B breviseta, subv. dextrorsa Rouy, al litoral del Prat. —Maig-Jul. 
V. La Circumnutación del Gèn. Medicago, Mem. de la R. Academia de Ciencias de Bar- 
celona, vol. V, n." 12, 1805. 
Aqua Cor ea 655. —M. tribuloídes Desr. 
(de Tríbulus, una zigofilia, a causa de certa 
semblança de les fortes espines de la seva llegum 
amb el fruit d'aquella planta.) 
Anual, troncs de 2-4 dm., ajaguts o ascen- 
dents, angulosos, pubescents, ramificats des de 
la base, folíols trasovato-cuneiformes, truncato- 
denticulats, estípules lanceolato - acuminades, 
laciniades, flors grogues, petites, peduncles 
1-3-flors, aristats, lant o més llargs que les 
o Medicàgo tribuloldes — o fujjes, pedicels més curts que el tub del calze, 
dents lanceolato-alenades, una veg. més llar- 
gues que el tub, estandard més llarg que la carena, que sobrepassa una 
mica les ales, llegum mitjana, cilíndrica, discoidal, de 4-0 espires, de bases 
planes, llises, no reticulades, de marge carenat, amb fortes espines rectes, 
divergents, llevors oblongues, subreniformes. 
a vulgaris Rouy. — Espines divergents, més llargues que el diàmetre de 
la llegum, rectilínies. 
y vectiúscula Rouy.— Espines dretes o quasi aplicades, més curtes que 
el diàmetre, rectilinies. 

Geografia.—Llocs cultivats i paratges herbosos: Litoral, Vallès, Bages, Figueres i altres 
punts de l'alt Empordà. Les dugues var. amb subv. dextrorses i sinistrorses, als voltants de 
Terrassa.—Maig-Juny. 
656.—M. tentaculata VVilld.—M. trun- 
càtula Gaertn., raça de l'anterior apud 
Rouy. 
(de tentàculum, tentacles, per la forma de les 
espines de la llegum, truncàtula, forma dimin. 
de truncatus, Zvuncat, per la llegum cilíndrica.) 
Molt afí de la precedent, se'n distingeix 
pels folíols trasovats, amplament cuneiformes, 
I estípules més amplament laciniades que en 
Le DE ae ta Apr l'anterior, peduncles ordinariament  2-flors, 

80 
