mi a AE Ge Ca a a de al da 
Ll le da LE. al OC a la dl 
la a ea la P Ta 
es dl 

FLORA DE.CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 176. -Medicúgo. 
quasi sempre més curts que les fulles, llegum marcadament cilíndrica, 
d'espires apretades, de marge gruixut, obtús, amb espines curtes, gruixudes 
a la base, paralleles a l'eix de la llegum i aplicades a l'espira seguent. 
var. microcarpa Sen. (Bull. géogr. bot., í9r1). — Llegums la meitat 
més petites que el tipus. 
Geografia. — Vores dels camins i llocs pedregosos àrids: Cordillera litoral, Valldoreix, 
Vallès, Gelida, Penedès, Bages, baix i alt Empordà, amb les subv. dextrorsa i sinistrorsa 
Rouy. 
La var. microcarpa Sen.—A la serra de Roses, vessant de Cadaqués (Sen.). —Maig-Juny. 
N. B. Aquesta és la planta que erroniament figura a la Flora del Vallès amb el nom 
de M. murex VVilld., la qual amb idèntica denominació i procedent igualment dels voltants 
de Terrassa, figura a l'herbari de Costa. 
657. —M. turbinata VVilld. — M. mu- 
ricata Benth. 
(de turbo, túrbinis, Ja baldufa, per la forma 
del fruit, muricatus, de murex, múricis, obriudls, 
per les espines de la llegum.) 
Anual, troncs de 2-7 dm., ajaguts, angulo- 
sos, pilosos o pubescents, ramificats, folíols 
trasovats o rombo-cuneiformes, denticulats a 
la meitat superior, estípules ovato-acuminades, 
dentato-laciniades, flors grogues, petites, pe- 
duncles 1-5-flors, no aristats, els fructífers més 
llargs que la fulla, pedicels més curts que el 
tub del calze, dents lanceolato-acuminades, més llargues que el tub: estandard 
més llarg que la carena, que sobrepassa les ales, llegum bastant gran, ovoide, 
arrodonida als caps, pubescent, elabrescent a la maturitat, de 5-6 espires 
apretades, de vores gruixudes, inermes, tuberculoses o espinoses, llevors grans, 
oblongo-reniformes. 

Medicàgo turbinata 
a inermis Aschers. — M. elegans Burn. — Llegum inerme, de vores rugo- 
ses O subtuberculoses. 
B breviseta Rouy.— Llegum amb espines curtes i dretes. 
4 aculeata Moris. —M. muricata Benth. — Llegum amb espines quasi 
tan llargues com el radi. 
Geografía. — Camps, marges i llocs herbosos: Litoral, Vallès, Bages i alt Empordà. Es 
troben les tres var. amb les subv. dextrorsa i sinislrorsa, però es veuen tots els trànsits en— 
tre la a inermis i la y aculeata, no essent cosa rara trobar-les en un meteix individu, i això 
prova l'escassa consistencia d'aquestes varietats. —Abr.-Juny. 
I 81 
