
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 176. - Medicàgo. 
Geografia. — Camps, marges i llocs herbosos: Al Vallès, Penedès, Bages, prov, de Tar- 
ragona, a Cornudella, i de Girona a Figueres i Castelló d'Empuries.— Prats de Rei (Puigg.), 
S. Julià del Llor, r. r. (Cod.).—Maig-Juny. 
DS OR Es ds ar, 660. —M. depressa Jord.—M. rigidula 
del E Desr., subsp. M. agrestis Ten. 
(depressus, de deprímere, aplastat, Per la seva 
llegum aplanada o subdiscoidal.) 
o Molt afí de l'anterior, se'n distingeix desse- 
guida per la llegum més grossa (8-I0 mm. 
diàm.), subdiscoidal, quasi plana als caps, 
pubescent-glandulosa al principi i glabrescent 
a la maturitat, amb 3-4 esPires sinistrorses, 
fluixes, les dels caps molt més petites, marge 
assolcat, igual que la base de les espines. 

Medicàgo depressa 
Geografia.— Assenyalada com a rara per Rouy a la regió mediterrània, l'havem observada 
per paratges herbosos del litoral de Barcelona, al Vallès, Terrassa, Mollet i Montalegre, a 
l'Urgell, cap a Ibars, al baix Empordà, Vidreres, Sils et alibi.—Maig-Juny. 
661. — M. mínima Grufberg. 
(superlatiu irregular de parvus, que té per 
comparatiu minor, Per raó de la seva llegum 
molt petita.) 
Anual, tronc de 1I-4 dm., prim, dret O 
ascendent, angulós, pubescent o pilós, ramifi- 
cat, folíols petits, els inferiors obcordats o 
suborbiculars, els altres oblongo-cuneiformes, 
denticulats a l'àpex, estípules ovato-lanceola- 
des, ordinar. enteres, flors grogues, petites, 
EE ceea cuina peduncles r-flors, avistats, filiformes, poc més 
llargs que les fulles, pedicels més curts que el 
tub del calze, dents lanceolato-alenades, iguals al tub, estandard més llarg 
que la carena, que sobrepassa les ales, llegum petita, globulosa, Pilosa o 
pubescent, de 3-5 espires, amb el marge estret, obtús i nombroses espines 
dretes, alenades, ganxudes, assolcades a la base, llevors rentformes. 
a vulgaris Urb. — Espines de l'espira poc més llargues que la meitat de 
la llegum. 
B longiseta DC. 
la llegum. 


Espines ostensiblement més llargues que el diàm. de 
Geografia.— Comuníssima per terrenys pedregosos o arenosos àrids, des de la costa fins 
al Pirineu. Al Vallès, ultra la 4 vulgaris Urb., amb alguna subv., es troba la B longiseta DC. 
83 
