
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Lleguminoses. G. 176. - Medicàgo. 

662. — M. maculata VVilld. — M. Arà- 
bica All. 
(de màcula, taca, per les que generalment tenen 
els seus folíols, Aràbicus, de la Arabia, per la 
seva habitació.) 
Anual, tronc de 2-6 dm., ajagut, angulós, 
pubescent o un poc pilós, sobre tot a la base, 
no gaire ramificat, fulles llargament peciolades, 
folíols amplament trasovats, truncato-denticu- 
lats a l'àpex, ordinar. amb una taca negrosa 
cordiforme al mig, estípules ovalo-acuminades, 
inciso-dentades, flors grogues, petites, peduncles 
2-5-flors, aristats, més curts que les fulles, pedicels més curts que el tub 
del calze, dents lanceolato-acuminades, una veg. més llargues que el tub, 
estandard més llarg que la carena, que sobrepassa les ales, llegum grandeta, 
glabra, subelobulosa, de 4-7 espires, de cares planes, quasi sense venes, amb 
moltes espines dístiques, assolcades a la base, entrecreuades, arquejades cap a 
fòra, no ganxudes, llevors reniformes. 

Medicàgo maculata 
Geografia.—Terres de conreu i llocs incults herbosos: Al litoral, Vallès, Penedès, Figue- 
res, Sils, Vidreres. — Vich (Masf.), Sta. Coloma de Farnès, Sagaró (Vay.), infesta els camps 
de la Sellera (Cod.).—Abr.-Juny. 
663. —M. praecox DC. 
(llatí praecox, praecócis, prematur, per ser 
planta primerenca.) 
Anual, tronc de 1-3 dm., prostrato-difús, 
prim, angulós, pubescent, folíols petits, obcor- 
diformes o trasovato-cuneiformes, truncato- o 
emarginato-denticulats, estípules ovato-acumi- 
nades, Jaciniades, flors grogues, petites, pedun- 
cles 1-2-//ors, no aristats, molt més curts que 
les fulles, pedicels més curts que el tub del 
calze, dents lanceolato-linears, iguals al tub, 
estandard més llarg que la carena, que sobre- 
passa les ales, llegum pefita, discoidal, de bases venoso-reticulades, glabrescent, 
que no's torna negra a la maturitat, de 2-3 esPires, de marge Prim, amb un 
rengle d'espines alenades, ganxudes, esteses a cada banda, llevors reniformes. 

Medicàgo praecox 
Geografia. — Llocs àrids de la regió mediterrània: Litoral llevantí, Caldetes, Cadaqués. — 
Mataró (Ferr.l), Roses (Sen.), Castelló, la Selva, Barcelona (Vay.), entre Cadaqués i la Selva 
(Bub.). —Març-Maig. 
84 
