
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 176. -Medicúgo. 
Anual, tronc de 3-8 dm., ajagut, angulós, glabrescent, molt ramificat, 
folíols amplament trasovats, denticulats a la meitat superior, estípules 
ovato-lanceolades, llargament laciniades, flors grogues, petites, peduncles 
2-4-flors, no aristats, ordinariament més llargs que les fulles, pedicels més 
curts que el tub del calze, dents lanceolato-acuminades, una veg. més llar- 
gues que el tub, llegum gran (7-I0 mm. diàm.), discoidal o subcilíndrica, de 
bases venoso-reticulades i marge acanalat, glabra, de 2-7 espires, aprelades a 
la maturitat, amb nombroses espines, dretes, robustes, ganxudes, llevors 
oblongues. 
B pentacyela G. G.— Llegum de 4-7 espires, llevors oblongo-subreni- 
formes. 
Geografia. — Terres de conreu i llocs herbosos: Comuna al litoral, Vallès i Bages, domi— 
nant la 8 pentacycla G. G.—Girona, S. Feliu de Guíxols (Bub.), Vich (Masf.), Mayà, Beuda 
(Vay.). —Abr.-Juny. 
N. B. No són consignades la M. sphaerocarpa Bert., var. de la M. Murex VViltd., apud 
Rouy, citada per Bub. a S. Pol i a'Girona, i a Barcelona per Funx, perquè els autors fran— 
cesos solament la refereixen als Alps marítims i al Var, i és probable que s'hagi confós amb 
la M. turbinata VVilld. Tampoc s'esmenta la M. coronata Desr., que posseim de Sagunto, 
citada a Narbona per Bub., per no constar cap cita catalana, ni la M. Pourretii Noulet, de 
S. Antoni de Calamús, per ser, sec. Rouy et Coste, especie esclusivament francesa. 
