
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENGIES 

Lleguminoses. G. 177.-Trigonella. 
666. — T. ornithopodioídes DC. 
(de òpms, òpudoç, aucell, i mobç, modóc, Peu: per 
les seves llegums incurves a l'àpex, que recorden 
les de l'Ornithopus.) 
Planta de 5-20 cm., al principi subacaule, 
ajaguda, glabra, fulles llargament peciolades, 
pecíols filiformes, folíols trasovato-cuneiformes, 
truncato-serrulats, estípules lanceolato-acumi- 
nades, enteres, flors vermelloses, petites, pe- 
dunculades, axil'lars, en nombre de 1-5, dents 
del calze quasi iguals i més llargues que el 
tub, corol'la subpersistent, estandard més llarg 
que les ales, que són obtusiúscules i més curtes que la carena, que és aguda, 
llegums dretes, de 6-7 mm., Poc exsertes, incurves a l'àpex, sense nervis, 
pubescents, llevors ovoides, llises, negroses. 

Geografia. — Pastures rapades i prats salats del litoral occidental: de Pal a Torruella de 
Montgrí (Vay.), Montpeller (Requieu, ex Gr. et G.).—Març-Maig. 
667. — T. Foenum graecum L. 
La SRE 
SUA (nom donat per Plini i Columella a aquesta 
NI, planta, que és el fe o fenc grec, conegut per 
NJ) È 5 
Ne xi tiNe a Grecia.) 
(EX N 
È a — Sinonimia. — Fenigrec, senigrec, cast. alhol- 
(1 N va, albolba. 
Planta de 2-4 dm., tronc dret, ramificat, 
I glabrescent, fulles peciolades, de folíols grans, 
hi ll oblongs o trasovato-cuneiformes, denticulats a 
tgonella Foenum la part superior, estípules ovato-acuminades, 
enteres, peludes, flors grans (12-15 mm.), blan- 
ques, solitaries o geminades, sentades, calze pelut, de dents iguals, li- 
near-alenades, més curtes que el tub, estandard més llarg que les ales, lle- 
gum falciforme, de 6-9 cm., glabrescent, bec de 2-3 cm., cares amb nervis 
longitudinals, anastomosats, 10-20 llevors ovoides, quasi llises. 

Geografia.—Terres de conreu: sembrats de can Tunis, de Montcada, Olesa i baix Em— 
pordà. — Blanes, Tordera (Salv.i), Banyoles, Cornudella, Horta de Tarragona (Csta.), Prats 
de Rei (Puigg.l), Olot, la Garrotxa (Vay.).-— Abr.-Juny. 
88 
