PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CEFENCTES 
Lleguminoses. G. 178. Melilotus. 
671. —M. alba Desr. 
(del llatí albus, blanc, pel color de les flors.) 
Sinonimia. — Cast. trèbol de Sta. María, 
meliloto de flor blanca. 
Bienal, tronc de 5-I5 dm., dret, estriat, 
glabre, ramificat, fulles peciolades, folíols de 
les inferiors trasovats, els de les caulinars 
oblongs, tots dentats, i el del mig més llarga- 
ment peciolulat:: estípules setàcies, enteres: 
flors blanques, d'una olor de atmetlles amargues, 
en raims molt llargs: peduncle breument aris- 
tat, pedicel capilar, fantio més llarg que el tub del calze, pubescent, amb 
5 nervis i no romput per la llegum, de dents linears iguals al tub, estandard 
un poc més llarg que les ales, que igualen la carena, llegum ovoide, penjant, 
glabra, obtusa, mucronulada, negrosa a la maturitat, I-2-sperma, llevors 
rodones, apenes o gens escotades, llises. 

Melilotus alba 
Geografia. —Vores dels rius i torrenteres: Bardisses i torrents del Vallès occidental, Ter- 
rassa, Ullastrell, Martorell, Gelida, cap al Penedès.— Marges del Llobregat i del Besòs, canal 
d'Urgell, cap a Anglesola (Csta.). —Maig-Nov. 
672. —M. parviflóra Desf. —M. índica 
All. 
(de parvus i flos, flóris, de Petites flors, Indicus, 
de la India, una de les seves patries.) 
Sinonimia. — Cast. trébol menor oloroso, 
trébol granero. 
Anual, tronc de 1-5 dm., dret, glabre, angu- 
lós, fistulós, ramificat, fulles peciolades, folíols 
de les inferiors truncato-trasovato-cuneiformes, 
quasi enters, els de les superiors oblongs, 
serrats, estípules linear-alenades, enteres O 
denticulades a la base, flors grogues, molt petites, raims furnits, pedun- 
cles filiformes, aristats, pedicels més curts que el tub del calze, que té 
5 nervis i no és romput per la llegum, estandard més llarg que les ales, que 
són iguals a la carena, llegum subglobulosa, penjant, apiculada, glabra, amb 
les cares reticulades, blanquinosa a la maturitat, I-2-sperma, llevors ovoides, 
no escotades, xagrinades. 

Melilotus parviflóra 
92 
