EE ORAL DE CUAST AE UN Y A 
Lleguminoses. G. 178. - Melilotus. 
Geografia. — Prats, vores de camins i terres de conreu: Comuna al litoral i Vallès. — 
Vich (Masf.), prov. de Girona fins a Beuda (Vay.), Olot (Tex.), Codol-Rodon (Puigg.l) Tar- 
ragona, Lleida, Artíes de la Vall d'Aràn (Csta.).—Abr.-Set, 
673. —M. neapolitana Ten. 
(de Neapolis, Nàpols, Per ser un dels paisos 
on se troba.) 
Sinonimia. — Cast. corona de príncipe. 
Anual, tronc de 1-5 dm., dret o ascendent, 
ramificat, glabrescent, fulles peciolades, folíols 
de les inferiors suborbiculars, quasi enters, 
els de les caulinars oblongo-cuneiformes, els de 
les superiors oblongo-linears, dentats a l'àpex, 
SO NEE GOS ELE estípules curtes, linear-alenades, enteres, flors 
grogues, petites, en raims clars/ peduncles 
mútics, pedicels iguals al tub del calze, de 5 nervis no vomput per la 
llegum, pètals iguals, llegum globulosa, dreta, apiculada, de cares veliculades, 
glabra, blanquinosa a la maturitat, monosperma, llevor esfèrica, no escotada, 
xagrinada. 

Geografia. — Llocs àrido-arenosos: Comuna des del litoral fins a la cordillera superior 
del Vallès, S. Llorenç del Munt, Montserrat el alibi. — Devesa de Girona (Isern), Empuries, 
Ciurana, Basea, Pals (Vay.), Cartoixa del Montsant (Csta.).—Abr.-Juny. 
674. —M. altíssima Thuill. —M. ma- 
crorrhiza Pers. 
(superlatiu de altus, alt, per la seva grandaria, 
noxpóç, llarg, i pita, d'arrel groixuda.) 
Bienal o perennant, arrel gruixudeta, còni- 
ca, ramificada cap a l'extremitat, tronc de 
I0-I5 dm., dret o ascendent, estriato-glabres- 
cent, robust, ramificat, fulles peciolades, folíols 
de les inferiors trasovats i els altres oblongo- 
linears, serrats en quasi tot el marge, el del 
SONS EL mig més llargament peciolulat, estípules seti- 
formes, enteres, flors grogues, en raims llargs, 
espessos, peduncles ordinariament aristats, pedicels més llargs que el tub del 
calze, no romput per la llegum i més curt que les dents, pètals fols iguals, 

93 
