Tu EE 

ESO RUA (DE CAE AE UN Y A 
Lleguminoses. G. 178. - Melilotus. 
fulla, densos, erectes, peduncles aristats, pedicels més curts que el tub 
del calze, de IO nervis i no romput pel fruit, dents alenades, iguals, més 
curtes que el tub, estandard més curt que la carena, però molt més 
llarg que les ales, llegum el'lipsoide, obtusa, penjant, glabra, cares amb 
moltes costelles acostades, concèntriques, I-2-spermes, llevors ovoides, esco- 
tades, tuberculoses. 
Geografia. — Terres arenoses, àrides: Litoral de Barcelona, al Prat del Llobregat, vol- 
tants de Terrassa, r., Montserrat. — Lladó, Cistella, Terrades, Castelló, Tabertet (Vay.). — 
Juny-Maig. 
677. —M. élegans Salzm. 
(elegant: per l'aspecte que donen a la planta els 
seus vaims florits.) 
Anual, tronc de 2-5 dm., dret, glabre, an- 
gulós, fistulós, fulles peciolades, folíols trasova- 
to-cuneiformes, denticulats a l'àpex, estípules 
lanceolato-alenades, enteres, flors grogues, en 
raims llargs, clars, ordinariament mútics, pe- 
dicels més llargs que el tub del calze de 
5 nervis i no romput pel fruit, pètals tots 
iguals, llegum trasovoide, apiculada, penjant, 
glabra, cares amb costelles transversals, ar- 
quejades i separades, I-2-sperma, llevors globuloses, escotades, tuberculoses. 

Melilotus élegans 
Geografia. — Terres arenoses: Prop de l'estació d'Olesa, a la Puda, vora del Llobregat, 
Montserrat. — Tibidabo, al peu del Manicomi (Sen.).— Maig-Juny. 
678. —M. arvensis VVallr. — M. offici- 
nalis Lam. 
(arvensis, Per créixer entre els camps, la seva 
habitual estació, officinalis, Per haver-se em- 
pleat en la medicina.) 
Sinonimia. — Melilot, almegó, trèbol d'olor, 
cast. meliloto, corona de rey, trébol oloroso 
o real. 

Bienal, tronc de 3-8 dm., dret o ascendent, 
estriat, glabrescent, molt ramificat, fulles llar- 
Melilotus arvensis 
95 
