
PUBLICACIONS DE L'ENSTITUI DE CIENCIES 
—ccçcçcçç————————— 
Lleguminoses. G. 179.-Trifolium. 
pecíol: flors d'un groc daurat, a la fi d'un bru clar i reflexes, en capítols 
ovoides, grossets, multiflors, espessos: peduncles forts, drels, més llargs que les 
fulles, lacinies del calze molt desiguals, les inferiors alenades, més llargues 
que el tub: estandard estriat, pla, escotat, un Poc encorbat a l'àpex, ales di- 
vergents, estil igual a la llegum, llevor globulosa. 
Geografia. — Boscos i llocs herbosos de les muntanyes: Montseny, St. Hilari, Montsolí, 
alt Bergadà, de Greixa a Puigllançada, de Ribes a Nuria. — Olot, Puigsacalm, Camprodón, 
Molló, la Molina (Vay.l), Port de la Picada, cap a Artiga de Lin (Zett.), Vall d'Aràn (Llen.t): 
Vall del Noguera Pallaresa (Timb.). —Juny-Ag. 
682. — T. patens Schreb. — T. Pari- 
siense DC. 
(patens, obert, fent referencia a les ales diver- 
gents de la corolla, que posen més de manifest 
la flor, Parisiensis, de París, Per trobar-se als 
encontorns d'aquesta ciutat.) 
Anual, tronc de 2-5 dm., dret o ascendent, 
prim, flexuós, poc ramificat, piloso-pubescent, 
fulles breument peciolades, les superiors alter- 
nes: folíols oblongo-cuneiformes, truncato-esco- 
tats, denticulats, subsessils, estípules ovato- 
agudes, dilatades a la base, més curtes que el 
pecíol, flors d'un groc fosc, a la fi reflexes, capítols hemisfèrics, a la fi 
subglobulosos, clarets, peduncles subfiliformes, ascendents, molt més llargs 
que les fulles, lacinies calicinals molt desiguals, les inferiors alenades, més 
llargues que el tub, estandard estriat, pla, um poc encorbat a l'àpex, ales 
divergents, estil poc més curt que la llegum, 
llevor oblonga. 

Trifolium patens 
Geografia. — Prats humits: prop d'Agullana, prov. 
de Girona (Sen.l, R. Bolósi sub T. agrarium L.), prats 
de la Tour du Mir, Fabert, frontera francesa, la Bajol, 
Agullana, Lladó (Vay.), Artiga de Lin (Zett.), Capvern, 
Luchon (Bub.), Les (C. et S.). — Juny-Jul. 
683.—T. campestre Schreb.—T. agra- 
rium L., a majus Roch. 

(de campus, el camp, per la seva estació, com 
agrarium, que ve de ager, agri.) 
Trifolium campestre 
I04 
q 31 
