
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 179.-Trifolium. 
Anual, tronc de 5-30 cm., dret o ascendent, ramificat. des de la base, 
pubescent, fulles breument peciolades, les superiors alternes, folíols petits, 
el terminal bastant peciolulat, trasovato-cuneiformes, truncato-escotats, den- 
ticulats, estípules ovato-lanceolades, agudes, pestanyoses, dilatades a la base, 
més curtes que el pecíol, flors d'un groc bonic, a la fi d'un bru clar, refle- 
xes, capítols ovoides, espessos, de 20-40 flors, peduncles fortels, drets, més 
llargs que les fulles, lacinies calicinals desiguals, les inferiors alenades, més 
llargues que el tub, estandard fortament estriat, pla, encorbat a l'àpex, ales 
divergents, estil 4 veg. més curt que la llegum, llevor ovoide. 
a genuinum Rouy. — Flors d'un groc viu, peduncles iguals a la fulla o 
més llargs. 
8 Schreberi Rouy.— Flors d'un groc pàl'lid, peduncles 1 veg. més llargs 
que la fulla, troncs ajaguts. 
4 nanum Seringe. — Planta de 2-5 cm., capítols petits, fors d'un groc 
viu, peduncles més llargs que la fulla. 
Geografia. — Camps, vores de camins i llocs herbosos: al Vallès, Montseny, Penedès, la 
Segarra, Bages, Ribes el alibi, predominant la 8 Schreberi Rouy.— T. procumbens Schreb.— 
La y nanum Seringe, abondant a Sta. Fe de Montseny, Vall d'Aràn, Salardú (C. et S.). — 
Maig-Juny. 
684. — T. minus Relh. —T. filiforme 
DC.—T. procumbens L. 
(neutre de minor, més petit, per ésser relativa- 
ment petita, filitormis, per la primor dels seus 
peduncles, com fils, procumbens, Pel tronc aja- 
gut.) 
Anual, tronc de 35-25 cm., ajagut o ascen- 
dent, prim, simple o ramificat, pubescent, fulles 
breument peciolades, petites, les superiors al- 
ternes, folíols trasovato-cuneiformes, escotats, 
denticulats, el terminal peciolulat, estípules 
ovato-agudes, dilatades a la base, quasi iguals 
al pecíol, flors d'un groc bonic, després bru clar, reflexes, capítols pelis, 
globulosos, clars, de 2-I5 flors, peduncles filiformes, drets, més llargs que les 
fulles, lacinies calicinals desiguals, les inferiors alenades, un poc més llargues 
que el tub, estandard llis o poc estriat, carenat, apenes més llarg que les 
ales no divergents, estil O veg. més curt que la llegum, llevor ovoide. 

Trifolium minus 
Geografia.—Prats i llocs herbosos: Comuna a Vidreres, Gualba, remontant-se pel Mont- 
seny fins a la font de Briansó, St. Hilari i Montsolí, prats de Castelló d'Empuries. — Massa— 
net de Cabrenys (Vay.), la Cerdanya, al pont de Bourgmadame (Bub.), Vall d'Aràn, Les 
(Llen.).—Abr.-Oct. 
14 105 
