
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 179.-Trifolium, 
membranoses, lanceolato-acuminades, flors àlbido-purpurines, capítols grans, 
subglobulosos, a la fi el'lipsoides, pedunculats, terminals, amb un involucre 
polífil, calze fructífer vesiculós, turbinat, no jès a la base de les 2 lacinies 
inferiors, lacinies quasi iguals, setacies, la inferior igual al tub, corolla 
escariosa, I-2 veg. més llarga que el calze, llim de l'estandard agut, 
I veg. més llarg que l'ungla, llegum exserta, sentada, bequeruda, 2-3-sperma, 
llevors globuloses, finament tuberculoses. 
Geografia.— Pastures i llocs herbosos: Cap al cementiri de Barcelona (Colm.), Pir. Or., 
Paulilles, prop de Banyuls (Lap.), Colliure (Gibelli et Belli, ex Rouy), Port-Vendres (Aimé 
Massot). —Maig-Juny. 
N. B. Considerem com a bastant dubtosa l'existencia d'aquestes dugues especies a Ca- 
talunya. 
691. -—— T. alpinum L. 
(Alpes, per la seva estació a les altes mun- 
tanyes.) 
Sinonimia. — Regalecia, cast. cresta. del 
fénix, regaliz de los Pirineos, de los Alpes 
o de monte. 
Vivaç, rizoma groixut, llenyós, cundidor, 
dolç, ramificat, que produeix fulles fasciculades 
i peduncles, fulles llargament peciolades, folíols 
acitoliuni aigiaum lanceolato-linears, finament denticulats i for- 

tament nerviats, estípules llargament soldades 
al pecíol, lanceolato-acuminades, flors purpurines, grans, a la fi reflexes, 
capítols clars, pauciflors, formats per 2 verticils sempre separats, ornat 
cada un d'ells d'un involucre curt, festonat, escariós, peduncles axil'lars, 
aparentment escapiformes, calze acampanat, subgibós a la base, glabre, 
de 10 nervis, lacinies lanceolato-alenades, um poc desiguals, 2 veg. més 
llargues que el tub, corolla a la fi escariosa, el doble llarga que el calze, 
llegum estipitada, bequeruda, oblonga, contreta al mig, a2-sperma, llevors 
lenticulars, escotades. 
Geografia.—Pastures de les altes muntanyes: altures de Nuria, Puigllançada i altres del 
Cadí. — De Costabona a la Cerdanya (Vay.), Cambredases (Bub.), serra de Benui i Bassivé, 
després de Castanesa, Port de Benasc i Maladetta (Zett., Csta.), Vall d'Aràn (Llen.l), port de 
la Bonaigua (Timb.), Pla de Beret, Tredós (C. et S.).—Jul.-Ag. 
IO09 
