FLORA DE CATALUNYA 


Lleguminoses. G. 179.-Trifolium. 
curtes, estandard oblong, I veg. més llarg que el calze, llegum linear, exserta, 
sentada, 3-4-sperma, llevors subreniformes. 
Geografíia.— Comuna per prats i llocs herbosos des de la zona inferior fins al Pirineu.— 
Abr,-Oct. 
694. — T. palléscens Schreb. — T. gla- 
reósum Schl. 
(de palléscere, groguejar: pel color blanc 
groguenc o blanc rosat de les flors, glareosus, 
de glarea, la grava, per la seva estació, al pe- 
druscam de les altes muntanyes.) 
Perenne, cespitosa, rizoma ramificat amb 
branques primes, ajagudes, de 5-20 cm., fulles 
breument peciolades, folíols trasovats, trun- 
cats o escotats, denticulats, nerviats, pubes- 
De rr rela cros cents pel revers, estípules àlbido-membranoses, 
lanceolato-acuminades, flors d'un blanc groguenc 
0 rosat, promptament reflexes, capítols multiflors, globulosos, petitets, pedun- 
cles bàsico-caulinars, 1-3 veg. més llargs que el pecíol, pedicels més llargs que 
les lacínies del calze glabre, desiguals, lanceolato-acuminades, les superiors 
més llargues que les inferiors i que el tub, estandard 3 veg. més llarg que el 
calze, llegum oblonga, subsèssil, no bonyeguda, 2-sperma: llevors subreniformes. 

Geografia.— Pastures i pedruscam de les altes muntanyes: Vall d'Eine (Fouc. et Gaut., 
ex Rouy), Pir. Or. (Coste).—Jul.-Ag. 
695. — T. Thalii Vill. — T. caespitosum 
Reyn. 
(dedicat a Joham Thal, t 1583, metge de 
Nordhausen i A. de la Sylva Hercynia, 1588, 
caespes, caespitis, Ja gespa, er ser planta 
cespitosa.) 
Perenne, cespitosa, rizoma ramificat, bran- 
ques de 5-I0 cm., terminades en fascicles de 
fulles i peduncles llargs, axil'lars, fulles llar- 
gament peciolades, folíols el'líptics, petits, 
truncats o escotats, denticulato-cuspidats, amb 
nervis bastant sortits, estípules àlbido-mem- 
branoses, subvaginato-lanceolato-alenades, flors rosades, dretes, capítols 

III 
