- 

FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 179.-Trifolium. 
701. —T. suffocàtum L. 
(de sufiocare, aufegar o acugular, pels seus 
petits capítols estretament aglomerats a la base 
dels troncs i migtapats per les estípules foliars.) 
AL, 
COT .S 
RD) 

( ( 
LO 
) 
l 
Trifolium suffocàtum 
Mia Anual, cespitosa, subacaule, glabrescent, 
ies fulles llargament peciolades, totes alternes, 
folíols petits, trasovato-cuneiformes, truncats 
LO escotats, bastant nerviats, enters a la base, 
j o serrulats a la part superior, estípules àlbido- 
4 membranoses, ovato-acuminades, flors blanques, 
— molt petites (4 mm.): capítols ovoides, petits, 
pauciflors, aglomerats a la base dels troncs, 
lacinies calicinals lanceolato-acuminades, 3-nerves, iguals al tub, a la fi 
recorbades, estandard trasovat, apiculat, més curt que el calze, llegum 
ovoide, obliquament mucronada, I-2-sperma, llevors subreniformes. 


Geografia.—Prats secs i àrids: Terrassa, r., Montcada, no escassa als sorrals de can Tu- 
nis. — Comuna cap a Aramprunyà (Sen.l), Cadaqués, la Selva, S. Feliu de Guíxols (Vay.), 
Ceret, Perthús (Bub.). — Maig-Juny. 
702. — T. montànum L. 
(de mons, montis, la muntanya, per la seva 
estació.) 
Vivaç, rizoma gruixut, tronc de I-4 dm., 
dret o ascendent, simple, pubescent, blanqui- 
nós, estriat: fulles totes alternes, les radicals 
llargament peciolades, folíols ovato-el'/líptics, 
fortament nerviats, serrulato-cuspidats per 
tot el marge: estípules lanceolato-alenades, 
flors blanques, a la fi reflexes, capítols ovoi- 
des, espessos, peduncles llargs, rígids, pubes- 
cents, axillars, terminals, calze pubescent, 
amb 10 nervis, lacinies poc desiguals, lanceolato-acuminades, dretes, l'infe- 
rior igual al tub, estandard obtús o escotat, el doble llarg que el calze, 
llegum ovoide, pubescent, r-sperma, llevor subreniforme, llisa. 

Trifolium montànum 
Geografia, — Pastures seques de les muntanyes: Ribes, Queralbs, al Bergadà. — Vich 
(Masf.l), Ripoll (Salv.l), Tragurà, Puigsacalm, Collfret (Vay.l), Collsacabra (Csta.), la Cerda- 
nya, Valls d'Eine i de Lló (Gaut.), Corbera, pr. de l'Estany, Marlés, Espunyola (Puj. C.), comú 
ala Vall d'Aràn (Llen.), Salardú (C, et S.), vall de Juela, Bonaigua (Timb.).—Maig-Agost. 
115 
