
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 179.-Trifolium. 
Geografia.—Terres àrides i silicio-granítiques: St. Llorenç del Munt, r., Gualba, Mont- 
seny, des del Gorg negre a S. Marçal, abundant a St. Hilari, Montsolí i Guilleríes, Queralbs, 
càp a la font de la Ruira.— Castanyadell (Masf.), Camprodón i comarca d'Olot, Cadaqués, 
la Selva, la Garrotxa, Sta. Coloma de Farnés, Ribes (Vay.), Vall de Bohí, cap als Pir. cen- 
trals (Gonz.l), Viella (Llen.t). 
La 8 elongàtum Lojac. — T. tenuiflorum Ten., a les Guilleries i St, Hilari, — La Sellera, 
Osor, r. (Cod.l).—Maig-Jul. 
N. B. A judicar per les formes intermitges observades a St, Hilari i a les Guilleríes ens 
sembla una varietat poc consistent. 
no. —T. Boccónei Savi. —T. collí- 
num Balb. 
(Dedicat a Paolo Boccone, A. de Icones et 
descriptiones rariorum plantarum Siciliae, Me- 
litae, Galliae et lItaliae, 1674, collinus, de 
collis, costeta o dturonet, per l'estació de la 
planta.) 
Anual, tronc de 1-2 dm., dret o ascendent, 
ramificat, piloso-pubescent, fulles superiors 
3 : curtament peciolades, folíols trasovats o tra- 
Ptolluns Boca sovato-cuneiformes, denticulats a l'àpex, amb 
els nervis laterals drets, estípules lanceolato- 
alenades, pestanyoses, flors rosades, petites, que es desprenen dificilment a la 
maturitat, en capítols oblongs, sentats, solitaris o els terminals geminats i 
desiguals, calze cilíndric, de ro nervis, pelut, obert a la gorja, lacinies lan- 
ceolato-alenades, desiguals, negroses, connivents després de l'antesi, l'infe- 
rior quasi igual al tub, corolla igual al calze, estandard oblong, arrodonit 
o truncat, llegum i llevor ovoides, aquesta llisa, groguenca. 

Geografia. — Terres silícies, àrides: Terrassa, vora 
esquerra del torrent de can Carbonell, r, — La Sellera, 
r. r. (Cod.l), St. Climent (Sen.l), boscos de Campmany, 
la Junquera (Vay.), Cadaqués (Trem.), S. Pol, S. Feliu 
de Guíxols (Bub.), Montsant (Puj. J.). — Març-Juny. 
1. — T. ligústicum Balb. — T. gemel- 
lum Savi. 
(Ligústicus, de la Liguria, regió de l'Italia, 
per la seva habitació, gemellus, bessó, Pels seus 
capítols amb frequiencia geminats.) 

um gia Anual, tronc de I-4 dm., prim, dret o difús, 
